1916] PLANTEVEKSTEN PAA FROØENE OG NÆRLIGGENDE ØER 93 



3)Caricetuni (C. n o r v e g icae). Car ex norvegica var likesom 

 Lychnis synlig paa lang avstand, ved sin gulgronne farve. 

 Den dannet en overmaade tæt matte, som gav andre planter en 

 meget slet vokseplads, og dækket et betydelig areal paa dammens 

 nordostside. Kun Triglochin palustris og Montia fontana forekom 

 hist og her i faa eksemplarer. Paa et par steder gik denne asso- 

 ciation like ut i våndet uten nogen Scirpus-zone foran sig. 

 — Ganske morsomt var det at finde Carex pseudohelvola (norve- 

 gica X canescens) paa stedet. Da begge forældrene vokste der, var 

 jeg allerede paa forhaand «indstillet» paa at finde bastarden. Den 

 var meget utpræget bl. a. ved sin store høide. Foruten disse planter 

 bemerkedes ingen andre, ikke engang moser i associationen. — 

 Carex-matten var gjennemgaaende ganske jevn og horizontal, men 

 flere steds fandtes der mindre lakuner i den, som v'ar ganske nakne 

 og dækket av et brunlig gytje-agtig dynd (antageligvis bestaaende 

 av alger). Disse partier hadde ofte en uregelmæssig form og 

 mindet ikke saa lite om de ved «isbrand» fremkomne figurer sora 

 man ofte ser paa aker og eng. Fænomenet synes mig temmelig 

 gaadefuldt; jeg har ikke kunnet finde nogen tilfredsstillende for- 

 klaring paa saken. 



Et fotografi som findes paa planche III (fig. 2) viser tydelig hvor- 

 dan denne association opstaar. Man ser paa billedet en bukt av dam- 

 men med Scirpetum der hvor våndet er dypest. Bestander av 

 Carex norvegica skyter frem som tunger fra det indenforliggende 

 sammenhængende Caricetum. Planten vil om faa aar bygge en 

 bro tversover denne lille bukt. — Paa dette sted gik associationen 

 helt ind til den steile fjeldvæg. Men paa andre steder fandtes 

 der en overgangszone (med fremherskende Scirpus rufus) som førte 

 over i 4) Lychnis- b æ 1 1 e t som før er omtalt, og derfra kom man 

 videre over i den 5) sumpige græsmark, som ogsaa her var 

 slutsamfund. — Omkring de avrundede klipper som stak frem i 

 dagen paa dammens østside, fandtes en smal brem av lynghede 

 med Hylocomier, som dog var temmelig urterik og ikke egentlig 

 typisk. — Paa den vedføiede kartskisse er assøciatiønsforholdene 

 omkring dammens sondre og midtre del fremstillet, noget skema- 

 tiseret. 



