116 ROLF NORDHAGEN [7 



alpinske væxler. Et lidet antal af disse trives ogsaa og tildels 

 særdeles vel i skjærgaarden paa meget lave stationer og hyppig 

 lige ned til havets niveau, saasom: Saxifraga Cotyledon, Saxifraga 

 aizoides, Thalictrum alpinum, Arctostaphglos alpina, Alchemilla 

 alpina, Oxyria digyna, Rhodiola rosea, og Selaginella spinulosa. 

 Men sommerens fugtighed, hvad atmosphæren (ikke jordhunden) 

 angaar, og dens lysmangel i forening med vinterens mangel paa 

 sneeteppe og deiis barfrost udelukls;e dog den store majoritet af de 

 arktisk-alpinske væxter, der ere saa kjælne for temperaturvexel 

 mider deres vintersovn, at de i vor botaniske have maa tildækkes 

 for ei at tåge skade af frosten.» 



Norman forsøker altsaa her at gi en forklaring paa den merk- 

 værdighet, at mens enkelte fjeldplanter meget vel taaler kystkli- 

 matct, er andre utpræget kontinentale og skyr de fugtige kyststrøk. 



Senere har bl. a. Blytt^) gjentagende ganger omtalt denne 

 eiendommelighet ved enkelte fjeldplanter. Sernander^) har 

 ogsaa hat opmerksomheten henvendt paa disse sporsmaal; som 

 den vigtigste aarsak til nedvandringen anfører han den insulære 

 eller maritime klimattype. — At problemet ikke er saa helt enkelt 

 at løse viser imidlertid den meningsforskjel som har gjort og 

 fremdeles gjør sig gjældende i sakens anledning. Samuelsson^) 

 kommer saa sent som i 1910 til det resultat, at det er meget tvilsomt 

 om forekomsten av fjeldplanter nedenfor trægrænsen paa Norges 

 vestkyst i det hele tat skyldes klimatiske aarsaker, «That they- 

 occur at an absolutely lower level on the western side of the 

 Scandinavian mountain range, may depend on the fact that here 

 the high mountains lie nearer to the sea. By this, the alpine plants 

 can on this side be carried down to the sea as easily as on the 

 eastern side to the bottom of the glens.» Han fæster altsaa opmerk- 

 somheten særlig ved den korte avstand mellem kystfraktene og den 

 alpine region som udmerker Atlanterhavskysten. 



Den som vistnok sidst har tat problemet op til en mere vidt- 

 gaaende behandlig er J. Frodin^), som søker forklaringen i 

 et samvirke mellem følgende faktorer: 



l)Den korte avstand mellem den norske kyst og 

 regio alpina muliggjør en betydelig transport av fro (og vege- 

 tative deler) fra det sidstnævnte omraade til det første. Men soia 

 Frodin paapeker, kan dette ikke gjælde dem som aar efter aar 



M Bidrag til kundskaben om karplanternes udbredelse i Norge. Clir.a 

 Videnskapsselskaps forh. 1882, 1886. 1892, 1897. 



^) Studier oiVer vegetationen i mellersta Skandinaviens fjalltrakter. 

 2. Fjållvaxter i barrskogsregionen. Bihang t. K. Sv. Vet. Akad:s Forh. 

 Bd. 24, 1899. 



^) Scottish Peat Mosses. Bull. of the Geol. Instit. of Upsala. Vol. X, 

 p. 226—235. 



^) Om fjållvaxter nedanfor skogsgrånseu i Skandinavien. Arkiv lor 

 Botanik. Band X, no. 16, 1911. Cfr^ p. 40. 



