1916] PLANTEVEKSTEN PAA FROØENE OG NÆRLIGGENDE ØER 135 



Arenaria serpylUfolia^) Hypericum quadrangulum 



Fragaria vesca Pimpinella Saxifraga^) 



Potentilla verna Galium verum^) 



Anthyllis valneraria^) Erigeron acer^} 



Knautia arvensis^) 



Da oene er aldeles blottet for skog, er det ikke egentlig over- 

 raskende at skogsfloraen er daarlig repræsenteret; kun 

 nogen faa arter har fundet et kummerlig tilholdssted i klaaver og 

 klipperifter, eller i ly av de store bregner (cfr. p. 76). — Hoved- 

 mængden av de fugtige subalpine liers plantevekst synes ogsaa at 

 være udelukket fra skjærgaarden; kun i blomsterliene og kløftene 

 gjenfindes spredte træk der minder om denne. Jeg vil paa dette 

 sted minde om det faktum at en god del kystplanter (f. eks^ 

 Narthecium, Blechnum, Luzula maxima, Aspidium montanum, o. 

 a.) meget ofte optrær subalpint i mere kontinentale strøk (cfr, 

 p. 125). Dette tyder paa at der maa være en eller anden overens- 

 stemmelse mellem den subalpine- og kystregionen; muligens er 

 fugtighets og temperaturforholdene analoge i de to tilfælder. Dette 

 forhold bevirker at den utprægede fattigdom paa liplanter blir end 

 mere bemerkelsesværdig. Kanske er det mangelen paa beskyt- 

 tende trævekst som her er avgjørende? — Av manglende trær eller 

 busker, og skog eller liplanter bør følgende fremhæves: 



Lycopodium clavatiim Prunus Padus 



Pteridium Aquilinum Rosa cinnamomea 



Conuallaria majalis PiroZa-arter-) 



Carex pallescens-)^) Cirsium heterophyllum 



Salices Crepis paludosa^) 



En del vakancer kan ogsaa utvungent forklares ut fra de fore- 

 liggende edafiske forhold; saaledes har manglende lerbund holdt 

 Tussilago borte; utpræget psammofile vekster er uteblit fordi der 

 ingen flyvesand er, o. s. v. 



Ganske mange «lakuner» kan ogsaa bero derpaa at oenes 

 nuværende klima er barskere end i tidligere (postglacial) tid; for 

 en del planter har jeg for antydet at de kanske engang 

 har vokset i Froan. Dette har muligens ogsaa været tilfældet med 

 enkelte sydligere, mere kontinentale typer. 



Men selv om vi paa denne maate kan forklare eller saa at si 

 eliminere en række vakancer, saa blir der allikevel mange 

 igjen som ikke kan føres tilbake til de nævnte aarsaker. 



^) Disse anføres av Norman i Norges Arktiske Flora for enkelte av 

 de før omtalte «pelagiske» øer. 



") Anføres av Norman for enkelte ?> pelagiske øer». 



^) Fins paa Frøya (Svellingen); her har der imidlertid engang været 

 skog. 



