19161 PLANTEVEKSTEN PAA FROØENE OG NÆRLIGGENDE ØER 139 



storrelse.^) Hvor der saaledes som i Froan ligger en mængde smaa 

 oer og skjær spredt utover, adskilt ved sund og aapent hav, der gaar 

 nok fro og vegetative plantedeler som fragtes paa bolgerne, ofte 

 »hus forbi». — Norman uttaler i Norges Arktiske Flora følgende:^) 

 «Av fortegnelserne (over planteveksten paa ubeboede smaaoer og 

 holmer) fremgaar det overraskende resultat at blandt de i kysten 

 almindeligst udbredte plantearter kan nogle forekomme paa en 

 flerhed eller i al fald paa mange af smaaoerne medens andre lige 

 almindelige ganske mangler eller er paafaldende sjeldne paa 

 dem.» — Dette stemmer altsaa fuldstændig med forholdene paa de 

 av mig imdersokte øer. Av den vedf oiede floraliste fra Froan, 

 Mausund og Sulen fremgaar det meget tydelig hvordan en række 

 plantearter, som horer med til de vanligste i kystfraktenes flora, 

 var meget sjeldne derute og ofte bare begrænset til én eller et par 

 oer. — Aarsaken hertil maa utvilsomt forst og 

 fremst sokes i de pelagiske øgruppers isolerte, 

 for vind og st r om utsatte beliggenhet. 



Det er ganske interessant at se hvorledes en hel del av de før 

 omtalte vakancer gjenfindes naar vi undersøker floralisterne fra 

 Trænen, Selvær, Væro og Rost. Vi skal derfor betragte de paa side 

 137 opregnede plantearter litt nærmere. 



Strandplant er ne. 



xAv de 3 nævnte arter, Halianthus peploides, Silene maritima 

 og Stenhammaria maritima, anføres de 2 sidste av Norman for 

 de pelagiske oer; den forste er ikke bemerket paa Rost, hvilket 

 altsaa betegner et likhetspunkt med Frooene. — Baade Halianthus 

 og Stenhammaria er almindelige i nabodistriktene. ISernander: 

 «Den skandinaviska vegetationens spridningsbiologi» p. 174 omtales 

 Halianthus som en plante med stor vegetativ reproduktionskraft, 

 og skuddbiter er undertiden paatruffet i den baltiske havsdrift. 

 Likeledes citeres her Normans angivelser om at en del av moder- 

 planten kan fungere som flottor. Det er mig derfor en gaade at 

 den ikke var til at opdage paa Frooene. Det samme gjælder ogsaa 

 de 2 andre, Silene og Stenhammaria. Antageligvis vil de vel 

 engang i fremtiden formåa at komme sig ut til «fall-garden». 

 Silene maritima og Stenhammaria maritima gaar helt ut til Rost 

 i Lofoten. Jeg har ogsaa set begge 2 paa Utsire. — Eiendommelig 

 nok mangler Silene paa Færøene. (Ostenfeld 1. c. p. 64.) 



Vand og sumpplanter etc. 



Vi skal forst se litt paa de manglende Carices. En sammenlig • 

 ning med Trænen og nærliggende oer i Helgeland falder heldig 



^) Det er ogsaa indlvsende at en steil klipi)ekyst læg«er større hind- 

 ringer i veien for planternes indvandring end en jevn, flat strand. 

 '-) 1. c. II, forordet p. VIII. 



