354 , HELLSTRÖM, OM GRUNDÄMNENAS UPPKOMST. 



kristallers form är så noga bestämd af den kemiska byggnaden, 

 att man i många fall kan använda densamma till identifiering 

 af den erhållna kroppen. Kristallformen kan visserligen på 

 grund af de yttre omständigheter, under hvilka kristallisationen 

 försiggått, inom trängre gränser variera, men är dock till 

 sina grunddrag alltid densamma, särskildt beträffande de olika 

 ytornas lutningsförhållande. Denna lagbundenhet tyder på, att 

 de småpartiklar (atomer), af hvilka de kemiskt rena kropparne 

 äro bildade, ega en bestämd geometrisk form annan än den 

 klotforraiga, att de förefinnas såsom polyedriska kroppar. Vore 

 de småpartiklar, som vi pläga kalla atomer, klotrunda och åt- 

 skilda ifrån hvarandra endast genom olika storlek, resp. olika 

 grundmassa, så blir det svårt att förklara, hvarföre kristallformen 

 alltid blir konstant. Visserligen kunna klotformiga kroppar 

 ordna sig till polyedriska aggregat eller kristaller, men då kraften 

 här verkar lika i alla riktningar, så böra de klotformiga ato- 

 merna under olika yttre förhållanden också kunna ordna sig på 

 mångfaldigt olika sätt, och böra sålunda kunna gifva upphof till 

 en mångfald af sinsemellan olika kristallformer. Om de små- 

 partiklar, som vi kalla atomer, däremot hafva en bestämd, en 

 gång för alla gifven polyedrisk form, i hvilken kraften verkar 

 på ett olika sätt vid hörnen och i kanteina samt emot ytorna, 

 så blir också möjligheten för atomerna att genom förening sins- 

 emellan och med andra kroppar bilda olika kristaller, begränsad, 

 och den lagbundenhet, som man finner i de rena kropparnes 

 kristallform, lätt förklarad. 



Se vi åter på materiens rent kemiska egenskaper, så erhålla 



^ vi ännu mera talande skäl för antagandet att de småpartiklar, 

 som vi kalla atomer, ega en bestämd polyedrisk form, samt att 

 deras olika egenskaper just äro framkallade af en olikhet uti 

 deras geometriska form, och — med vederbörlig hänsyn tagen 

 till denna — i många punkter låta sig med lätthet förklaras. 



Iwiksom man tillagt materien två grundegenskaper, nämligen 

 tyngd och utsträckning i rummet, sä har man också inom kemien 



-tillagt atomerna två grundegenskaper, nämligen atomvigt och valens. 



