68 BACKLUND, OM VAGRÖRELSEN I ETT GASARTADT MEDIUM. 



öfriga delarne af hastighetsfanktionen ; — dervid dock frånsedt 

 sådana qvantiteter som 27cqQrnJi , 27tQQmJi', hvilka af det i in- 

 ledningen nämda skälet ej medtagas. 



18. Sj'.s rörelse under tiden dt är sammansatt af en volum- 

 utvidgning — ^Ttin^^dt och en translation /SJä'^ , möjligen förenad 

 med en rotation. — 5^ , a^'j utmärka lägena för kroppens medel- 

 punkt vid början och vid slutet af tidsförloppet di. — Den 

 första rörelsen skulle, om den funnes ensam, gifva upphof till 

 en våg med Sj till centrum; den andra rörelsen, om den funnes 

 ensam, till ett vågpar af den nyss anmärkta arten, hvars effekt 

 dock, enligt hvad likaledes nyss nämts, ej är att särskildt taga 

 i beräkning. Derför lemna vi vågparet å sido. 



Vid slutet af det betraktade tidsförloppet dt har S\ trädt 

 i stället för aS^ och hastighetsfunktionen skall i närheten af S\ 



genast ha blifvit — r ^—^ — ^^ , när m.\ utgör värdet för 7v, 



* rad. vector fr. S\ ^ ^ ^ 



vid den betraktade tidpunkten. Följaktligen bör vid samma 



tidpunkt en våg ha utbredt sig öfver S\ , en våg, som aflägsnat 



från rummet derinnanför den första, den af 



o 



rad. vector fr. S^ 



såsom hastighetsfunktion bestämda rörelsen. Detta leder till 

 följande uppfattning af sammansättningen af det vågsystem, som 

 uppkommer inom gasen till följe af Ä^s rörelse: 



l:o. Vid tiden z ^ O , då Sj har läget S^^ , uppstår en 

 sferisk våg med 5" till centrum, kommande deraf att m^ plöts- 

 ligt uppstått från att ha varit noll; sedan blir iv^ konstant 

 = m^ ända till tidpunkten c — dt. 2:o. Då uppstår en ny 

 sferisk våg kring samma ;Sj , härrörande af en ändring af m^ 

 tillbaka till noll, men denna vag skall anses uppstå på afståndet 

 lidt = «Sj/S", '), ty, sasoni nyss nämdt, den skall aflägsna kring S\ 

 den af den iwra vagen uppkomna rörelsen. Äfven den första 



') D. v. 8. viifiv.u »kall genant hafva radien S^S\. 



