ÖFVEUSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 188 6, N:0 4. 7.3 



ning som Q^, . Äfven medelvärdet för m,, under tiden t\ — t'^ 



3 



sätta vi af samma ordning, af ordningen för — , och vi måste 



då liafva t\ — ^'„ oändligt litet så som ^,) (eller mindre). — 

 Men härför fordras ovilkorligen, att JU är positivt, d. ä. att 

 m^m^ är positivt. 



Antaga vi då först, att m.,m, är positivt. JU utgör nu 

 vid tiden t^ för S^ ett tillskott till dess energi vid tiden t^ , och 

 utgör, antaga vi, ett tillskott i kinetisk energi. Om kinetiska 

 energien antaga vi, att den ändras endast när antingen m^ eller 

 m, ändras; om potentiella energien, att den är bestämd endast 

 af S2:s lägeförhållanden, ej af sättet, hvarpå 6'.,:s partiklar rört 

 sig från den ena till den andra konfigurationen '^j. Af den våg 

 från Si , som medfört / Ü , ha i första hand partiklarne på S^:s 

 yta afficierats; det åtgår tid, antaga vi, för denna rörelse på 

 ytan att fortplanta sig till det inre af S^ och först efter det att 

 en dylik utbredning af rörelsen, t. o. m. utbredning tillbaka till 

 ytan 2), egt rum, kan, antaga vi ytterligare, en omsättning af 

 energien till yttre positivt kraftarbete af Ä^ ifrågakomma^). Då 

 måste det ock inträffa, att en ny ändring af m^ från — m^ till- 

 baka till + mj , företagen omedelbart efter den förra ändringen, 

 så att den våg, som S^ i anledning deraf utskickat, träffar «S2 

 vid tiden ty , — det måste inträffa, säger jag, att den ändringen, 

 hvarigenom S^:& energi ändras med — JU, ej utan vidare åter- 

 ställer rörelsetillståndet vid tiden tf^ , utan först efter det en 

 part af detta — JU i sin ordning omsatts i yttre kraftarbete 

 på S^ . Låt det vara från /'„ till t\ som en, om också ringa, 

 part af det första JU hunnit konsumeras till yttre arbete pä 

 gasen och haft till följd ändringen af m^ till ???._, , det senare, 



') I öfverensstämmelse härmed skall — 27ro„m^/— vara att räkna som det 



fn 

 under t^ — tg uppkomna tillskottet till S^-s potentiella energi. 



^) Jfr den andra härefter följande noten. 



^) Och slutligen, Sj har en sträfvan att genom ntjemning med den omgifvande 

 gasen hålla sin kinetiska energi vid ett gifvet ursprungligt värde. 



