80 TÖRNEBOHM, GEOLOGISKA ÖFVERSIGTSKARTAN ÖFVER SVERIGE. 



tills varit föremål för ordnade geologiska undersökningar, erbjuda 

 sådana tillfällen, som A^årt, att närmare lära känna dessa gamla 

 bergarter och det sätt, hvarpå de ingå i vårt jordklots byggnad. 

 Det torde väl icke kunna bestridas, att en officiel geologisk 

 undersökning af ett land icke bör hafva till uteslutande syfte 

 sådana praktiska frågor, som för tillfället kunna vara af in- 

 tresse, utan att den äfven bör låta sig angeläget vara att lemna 

 något bidrag till den allmänna kännedom om jordkroppens bygg- 

 nad, som den geologiska vetenskapen eftersträfvar, och för hvars 

 ernående interuationela sammanslutningar nu börja komma till 

 stånd. Hvad Sverige beträffar ligger det då i sakens natur, att 

 dess strå till den allmänna stacken väsentligen bör bestå uti en 

 klarare utredning af de geognotiska förhållandena just inom jord- 

 skorpans äldsta byggnadslänkar, eller urbergen, som hos oss på 

 tusendetals qvadratmil träda i dagen. Denna den svenska geolo- 

 giens allmänna uppgift är så mycket vigtigare, som urbergen hit- 

 tills af geologerna i andra länder blifvit jemförelsevis föga upp- 

 märksammade. Först på senare tid, efter det att de yngre och 

 försteningsförande formationerna blifvit temligen fullständigt un- 

 dersökta, har man i andra länder börjat underkasta urbergen ett 

 närmare studium, och man har då funnit, att äfven de hafva en 

 lagbunden byggnad, att äfven de hafva sin geognosi. Urbergens 

 brist på försteningar gör visserligen, att inom deras områden 

 geologen endast med vida större svårighet och mera möda kan 

 vinna någon säker inblick i bergbyggnaden, än hvad fallet är 

 när han har göra med försteningsförande bildningar, men att 

 äfven de gamla urbergen löna den vetenskapliga forskningen med 

 intressanta och för uppfattningen af jordskorpans daning vigtiga 

 resultat, det hafva den senare tidens ofticiela undersökningar i 

 flera länder, såsom Baiern, Sachsen och Canada tydligen visat. 

 Redan vid den första geologiska undersökning af större ut- 

 sträckning, som företogs i vårt land, neml. den genom af Fors- 

 SELLES på Jernkontorets bekostnad utförda, gjordes allvarliga 

 försök att söka utreda urformationens geognosi. FORSSELLES in- 

 delar ock denna formation i olika afdelningar, som han anser 



