ÖFVEllSIGT AF K. VETENSK.-AKAÜ. FÖKHANDLINGAR 1886, N:0 4. 87 



Frånsedt den här försiggående omlagringen af propylgruppen 

 är detta förlopp af oxidationen äfven i ett annat hänseende an- 

 märkningsvärdt. Såsom först NoACK och efter honom flere 

 forskare påvisat, oxideras cymol af salpetersyra eller kromsyra 

 till toluylsyra och tereftalsyra, d. v. s. vid oxidation med dessa 

 sura agentier är det propylgrupjyen, som i första hand angripes, 

 under det att, såsom vårt försök visar, vid oxidation i alkalisk 

 lösning med kamäleon metylgruppen först oxideras. På det se- 

 nare sättet försiggår för öfrigt också reaktionen, om cymol 

 genomgår den djuriska organismen ^) eller skakas med kalilut 

 och luft.-) Den djuriska organismen verkar alltså såsom ett 

 alkaliskt oxidationsmedel. 



FiTTiCAS nitrocyraol. 



Landolph^) och FiTTiCA*).hafva samtidigt och på samma 

 laboratorium undersökt cymols nitroderivat. Landolph utgick 

 från kamfercymol, Fittica från ptychotiscymol och tymocymol. 

 Begge erhöllo och beskrefvo tvänne skilda nitrocymoler, en fly- 

 tande (a) och en fast, vid 125° smältande (ß). Den flytande 



1 2 4 



skulle hafva konstitutionen CgHg . CHg . NOj • C3H7 , och det 

 är denna, som vi på ofvan antydt sätt velat oxidera. Enligt 

 FiTTiCAS beskrifning har man att tillvägagå på följande sätt 

 för att samtidigt erhålla de begge nitrocymolerna: 



»Salpetersäure von 1,4 spec. Gewicht (150 bis 200 gr. zu 

 20 gr. Cymol), durch Untersalpetersäure orange gefärbt, wird 

 auf 50° erwärmt; man lässt dann einige Tropfen Cymol zuflies- 

 sen. Sobald die nicht heftige Reaction beginnt, kühlt man das 

 Gefäss so lange, bis sie zu Ende ist. Jetzt wird tropfenweise 

 Substanz zugefügt in Absätzen und unter stetigem Abkühlen. 

 Später giebt es auch bei vorsichtigem Verfahren (besonders im 

 Sommer) nicht selten eine heftige Reaction; die Masse wird 

 dunkler und fängt an zu schäumen. Dies ist der Zeitpunkt, bei 



') Ber. D. ehem. Ges. V, 719; XI, 369; XII, 512. 



2) Ber. D. ehem. Ges. XIV, 1144. 



3) Ber. D. ehem. Ges. VI, 936. 



*) AnD. Chem. Pharm. 172 s. 318. 



