ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖKHANDLINGAR 188 6, N:0 10. 333 



Vågen fortplantar sig till S-^ med hastigheten a. Hade S^ 

 varit fast, så skulle det yttre mediets energi bevaras, vågen re- 

 flekteras, — med omkastning af riktningen för partiklarnes ha- 

 stighet, på det hastigheten vid Sj skall förbli noll och af samma 

 skäl skall efter reflexionen den transversella rörelsen omkastas. 

 Det yttre mediets hastighetsfunktion efter reflexionen blir då 



r 



W — O för den reflekterade vågens inre yta och för rummet 

 deremelian och S^ , åter W = — /li^ för rummet mellan den yttre 

 ytan och oo . Den reflekterade vågens förtätning får samma 

 tecken som den ursprungliga vågens hade, såsom klart är af eqv. 

 (4) å sid. 10 n:o 4, då nu W(r — at) får motsatt tecken mot 

 (D'(r + at) . 



För det fall, att gasen, i stället för att sträcka sig oändligt 

 långt bort, är begränsad af en med *Sj koncentrisk sfer, finna 

 vi, att, om en förtunnad våg skall odelad passera fram och till- 

 baka genom gasen, så måste dennas yttre gränsyta bringas att 

 sammandraga sig uniformt, medan den förtunnade vågen närmar 

 sig aSj , och att sedan utvidga sig lika hastigt, medan vågen af- 

 lägsnar sig från S^ . Emedan gasens energi dervid förändras, 

 — ehuru förändringen under den reflekterade vågens passage blir 

 till beloppet lika, till tecknet motsatt förändringen under passagen 

 af den direkta vågen, — förändras nämligen med en qvantitet 



hvarest R är den större gränssferens radie, så blir en dylik våg- 

 rörelse omöjlig utan en fortvarande yttre kraft af viss beskaf- 

 fenhet. 



Vi förutsätta i det följande, när vi tala om en ensam för- 

 tunnad våg, att den uppkommit genom delning af en våg, sam- 

 mansatt af en förtätad och en förtunnad del. 



24. S^ förutsattes då fast, men, såsom nämdes i början 

 af föregående nummer, vi vilja i sjelfva verket anse <Sj elastisk. 



