ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1893, N:0 3. 173 



emellan 5 och 6 år, en omständighet som redan i och för sig 

 talar emot att söka förklaring i någon indirekt verkan af par- 

 tiklar, som tillförts jorden af den BiELA'ska kometen. Då 

 kunde man med mera skäl tänka på någon annan komet med 

 kort omloppstid t. ex. Winneckes komet, hvars omloppstid 

 motsvarar ungefär 5 CHANDLEEt'ska perioder. Men om denna 

 ej synnerligen nära jorden kommande himlakropp vet man ej, 

 att den förorsakar några märkligare stjernfallsregn. 



Naturligtvis kan man ej vänta att de olika amplitudernas 

 maxima skola inträtta efter alldeles lika mellantider, ej heller 

 att stötarna eller massförflyttningarna — om man beslutar sig 

 för att antaga denna hypothes — skola ega rum i alldeles samma 

 riktning och h varje gång med samma intensitet, men redan en 

 tillnärmelsevis öfverensstämmelse emellan dessa förhållanden vore 

 nog att förklara de periodiska förändringar af polhöjderna, som 

 under de 4 eller 5 senaste decennierna blifvit iakttagna. 



Möjligheten af dylika intermittent återkommande ändringar 

 af massfördelningen måste sökas i den beskaffenhet af jordens 

 inre närmast under jordytan, jag i början af denna uppsats sökt 

 beskrifva. Man kan härvid tänka på katastrofer, till sitt för- 

 lopp i någon mån liknande det bekanta Geyserfenomenet, men 

 att närmare söka beskrifva desamma, vore ännu helt säkert 

 alltför tidigt. 



Den i det föregående omtalade qvantiteten h finner man 

 medelst följande räkning. 



I den EüLER'ska perioden har man: 

 C— A 



der 



n = 360 o x366, 2422... 



Log — -^ = 7 • 51425 . 



Man finner härmed 



^ = 431°, 4, 

 och detta värde gäller, då det tropiska året tages till tidsenhet. 



