286 THORSTENSON, CALAMAGROSTIS- OCH CAREX-HYBRIDER. 



Blad. A: 3 — 5 mm. breda, 1 ) grågröna, ofvan matta, isyn- 

 nerhet som yngre med ett blådaggigt öfverdrag. B: vanligen 

 S — 12 mm. breda, 1 ) lifligt, vanligen ljust gröna, ofvan glänsande, 

 finstrimmiga, med oregelbundet förekommande punktlika fördjup- 

 ningar. AB: vanligen 5 — 6 mm. breda, 1 ) dunkelgröna, utan 

 blådagg, vanligtvis matta, utan strimmor, men någon gång med 

 otydliga punkter. — A: tjocka, fasta och sega, likformigt upp- 

 höjdt nerviga, med täta och tydliga tvärnerver. 2 ) B: jemförelse- 

 vis tunna och såsom torra sköra, olikformigt eller ej alls upp- 

 höjdt nerviga, med små, temligen glesa och mindre tydliga tvär- 

 nerver. 2 ) AB: temligen tjocka och styfva, något, men stundom 

 olikformigt, upphöjdt nerviga, med oftast ganska täta och tyd- 

 liga tvärnerver. 2 ) — A: stråets blad oftast samlade till dess 

 nedre del; tillika med stödbladen rundadt rännformiga (de senare 

 dock stundom platta), vid basen vanligen utan köl; i torrt till- 

 stånd mer eller mindre inrullade. B: de två a tre öfversta 

 stråbladen vanligen mer eller mindre aflägsnade från de öfriga; 

 alla (incl. stödbladen) platta, med nedvikna kanter, kölade; så- 

 som torra oftast med nedrullade kanter. AB: ett å två strå- 

 blad aflägsnade från de öfriga, alla utom stödbladen vid basen 

 vinkligt rännformiga, upptill platta, (hos ett exemplar alltigenom 

 rundadt rännformiga såsom hos C. amp.), ofta med brutna, svagt 

 nedböjda kanter; stödblad fullkomligt platta; alla kölade; strå- 

 blad i torrt tillstånd hopvikna å den rännformiga delen. — A: 



lingen och på afstånd från de öfriga bladen samt dess korta slida. (Hos hy- 

 briden — dess intermed. ställning likmätigt - — sitter detsamma dock något 

 längre från axsamlingen än hos C. Ps. och har dermed äfven något förlängd 

 slida). Der axen äro många, saknas ock ett sådant blad i närheten af axsam- 

 lingen; det har då tagits i anspråk som stödblad. Deraf de alternativa bestäm- 

 ningarne af gränsen för stråets sträfhet, här ofvan. — Der — undantagsvis — 

 äfven i det fall att Q-axen äro färre, ett dylikt kortslidadt blad nedanför ax- 

 samlingen ej kommit till utveckling, utan öfversta bladet liksom hos C. amp. 

 sitter långt ned å strået, markerar detta blad naturligtvis ej någon sådan gräns. 

 På öfversta stråbladets resp. nedersta stödbladets läge beror ock i viss mån 

 antalet stråleder. 



') Skottbladen ofta hos alla tre formerna (särskildt hos C. Ps.) bredare; äfven 

 här mellanställning för hybriden. 



2 ) Tvärnerverna iakttagas i friskt tillstånd bäst på skottslidorna. 



