554 ENESTRÖM, EN METOJ) EÖR FÖRDELNING 1 ETTA.RSK LASSER. 



einigrantöfverskottet bland män i åldern 19 — 20 och 20 — 21 år 

 respektive 2,406 och 2,599, medan vid årets slut furmos i dessa 

 åldrar respektive 41,309 och 36,410 män. Häraf följer, att en 

 grupp af män i åldern 19 — 20 år kan genom emigrationen minskas 

 med ända till 7 %, innan den uppnår åldern 20 — 21 år. Slutligen 

 må framhållas, att den verkställda fördelningen af femärsklassen 

 20 — 25 i ettårsklasser icke är oomtvistlig, och att därför talet 

 13,212 mycket väl kan vara för lågt. 



Af detta exempel ser man emellertid också, huru osäker 

 hela den nu ifrågavarande metoden i själfva verket är. Men 

 alldeles detsamma gäller äfven med afseende på hvarje annan 

 dylik metod, så snart fråga är om en grupp af personer, hvilkens 

 sammansättning i betydlig mån och oregelbundet ändras från en 

 femårsklass till en annan. Vill man hafva något så när exakta 

 uppgifter om en sådan grupps fördelning i ettårsklasser, är det 

 följaktligen nödvändigt att direkt ur det statistiska materialet 

 skaffa sig kännedom därom, där sådant är möjligt, eller också 

 insamla nya primäruppgifter. Naturligtvis blir bearbetningen 

 under sådana förhållanden ej obetydligt mödosammare, men 

 genom att utföra den medelst lösa lappar, kan den förvandlas 

 till rent mekaniskt skrif- och sorteringsarbete. 



I det föregående har jag behandlat frågan om metodens 

 användbarhet ur rent statistisk synpunkt. Stundom är denna 

 synpunkt dock af underordnad betydelse, t. ex. vid vissa för- 

 säkringstekniska undersökningar, där det blott gäller att utföra 

 en kostnadsberäkning för pensionering af ett visst antal personer, 

 hvilkas fördelning i femårsklasser är känd. 1 sådana fall kan 

 metoden ofta utan olägenhet användas, enär felet i slutsumman 

 blir mycket litet. Vore det t. ex. fråga om, att åt de 35,120 

 gifta kvinnor, hvilka vid 1890 års slut befunno sig i åldern 

 20 — 25, bereda en pension af 200 kronor vid fyllda 55 år, och 

 lägger man till grund för beräkningen Statistiska centralbyråns 

 mortalitetstabell för kvinnor 1871 — 1880 samt en räntefot af 

 4 %, finner man, att hela kostnaden i rundt tal skulle uppgå 

 till 18,860,000 kronor. Blefve däremot de 35,120 kvinnorna 



