No. 4] ANTIQUARISKE NOTISER. 



er fundet Rester af brændte og ubrændte Ben af Kjør og Heste 

 tilligemed Jernsager samt brændte Stene og forkullede Træstykker. 

 Gildvangen nævnes ikke i Matrikulen og findes heller ikke paa Rekt- 

 angelkartet, hvor der dog sees et Skjær, Gilvangsskjæret, der ligger 

 lige udenfor Pladsen. I Norske Gaardnavne XV, S. 358 opføres 

 som forsvundent et Navn Gillisuangh 1590, Giluang 1643, der 

 ifølge Rygh maa søges enten i Nærø eller Kolvereid. Det er vel 

 sandsynligt, at vi her har det gamle Gaardnavn, og den ældre 

 Form har antagelig været Gildisvangr af gil di n. Gilde, selskabelig 

 Forening. Stedet skulde saaledes have sit Navn efter et i ældre 

 Tid her existerende Gilde. ■•) 



Ramstad. Ca. 100 m. n. for den næstøstligste Gaard har 

 der ligget en rund Haug (ikke „Ketilshaugen"), der blev udjevnet 

 for flere Aar tilbage. Ved denne Anledning fandtes der i Haugens 

 søndre Kant et Skeiet, hvis Bryst og Hoved dækkedes af en stor 

 flad Sten, der nu opbevares paaGaarden; et Stykke fra Fødderne 

 laa en Spydspids af Jern, der senere er forkommet. 



Ner vik. I en Dalsænkning i Udmarken s. for Gaarden ligger 

 en urørt Stenrøs. Nedenfor denne sees Levninger af 2 andre. 



Tvi berg. Paa Storøen 4 — 5 Røser paa nogle Knauser. Ved 

 en af Gaardene er der et Sted, der kaldes „Kirkmuren", hvor der 

 efter en gammel Tradition skal have staaet en Kirke. 



1) I Nidaros var der som bekjendt 2 Gilder, Korsgildet og Miklegildet. Gilder 

 fandtes imidlertid ikke blot i Byerne, men ogsaa paa Landsbygden. At de 

 har været talrige i Trondhjems Stift, sees af en kgl. Forordning af 19 Juli 

 1552 (Norske Rigsregistr. I, 151). De har dog kun efterladt sig faa Spor. 

 Paa Gaarden Skau an i Børseskogn er der et Sted, der kaldes Gil de- 

 sk aalen, hvor der sees Tomten af et 24 m. langt og 8 m. bredt Hus. 

 omgivet af nogle Hauger (K. Rygh, Foml. i S. T.hjems Amt, S. 177). I 

 Dipl. Xorv. IX, No. 176 læses om et Gilde i Aalen (varom mer j Aall 

 sokn aa gildis vangenom sæm ligr j Gaulæ dall. Ofr. Fritzners Ordb. ^ I, 

 595). Et merkeligt Minde om et Gilde i indre Namdalen er vistnok det 

 bekj endte med Nagler beslaaede Bord paa Medjaa. At dette oprindelig 

 er et gammelt Gildebord, gjeres sandsynligt af en interessant Notis i Chri- 

 sten Jensens Norsk Dictionarium S. 40, hvor Ordet Gilde-Boer beskrives 

 som et Bord „prydet med blancke Jern-Nagler langst efftei" 

 med tuende Lycker udi, huorudi det siden hengdis paa veggen". (Cfr. L. 

 Daae, Norske Bygdesagn I, S. 53). 



