No. 4] ANTIQUARISKE NOTISER. 11 



Toppen af den P'jeldknaus, der ligger straks i sø. for disse Hauger, 

 ligger en udkastet Røs, og paa den anden Side af Knausen sees 

 4 Rundhauger liggende i en regelmæssig Firkant; af disse er 1 

 temmelig stor med dyb Veit omkring. Noget s. herfor ligger 1 

 Langhaug. 



Tingstaden. Her har tidligere staaet en med reiste Stene 

 omgiven Kreds. Af Stenene var i 1880 kun 1 tilbage; ved mit 

 Besøg paa Stedet i 1898 var den faldt overende og brukket i. 2 

 Dele. Den er fladagtig og har været ca, 2 m. lang og 1 m. bred. 

 Paa et i sv. for Gaarden liggende Nes „Øra" ligger 3 smaa Røser 

 i Rad, og paa et lidet Nes ca. 100 m. .sø. for Gaarden sees en 

 større udkastet Røs. 



Paa vestre Side af Galteneset mellem Gjltefjorden og Varp- 

 viken ligger paa en liden Knaus 2 mindre Røser og paa en Knaus 

 længere nord en noget større. 



Mo. Ved iNloesmoen ligger 11 runde Hauger i 3 Klynger; 

 først har man 5 delvis udjevnede, længere syd 4 ved Foden kringsat 

 med Stene, hvoraf den ene er temmelig udgravet og fremviser et 

 aflangt Hellekammer orienteret n. — s , og endelig endnu lidt syd- 

 ligere 2 ganske lave. 



Namsos Prestegjeld. 



Vemundvik Sogn. Guid viks tran den. Paa Toppen af Guld- 

 holmen ligger 1 Røs. 



Havik. Efler en Tradition skal her engang have staaet en 

 Kirke. Sletten nedenfor den østligste af Gaardene kaldes endnu 

 „Kirkbaksletta". 



Hammerøen. Mellem denne Gaard og Land fald vik lig- 

 ger ved Korsveien paa Sydsiden af Broen 2 runde Hauger. Den 

 af Schøning omtalte store Haug, hvori var fundet Kul samt en 

 Hein, kjendes nu ikke. Kraft omtaler i sin topogr.-stat. Beskrivelse 

 over Norge, VI, S. 198, et Sagn, hvorefter der her skal have staaet 

 en Kirke. Stedet kaldes endnu „Kirkneset". 



Egnen om Vetrhusbotn fremb^^der lidet af antiquarisk In- 

 teresse og synes idethele at være sent bebygget. Kraft 1. c. an- 

 fører dog, at Vetrhusbotn tidligere har været mere beboet. og efter 



