FREDRIK B. WALLEM. [1904 



fløialtarer, som bestod af predella, det understel, hvori relikvierne 

 tidligere blev sat, men som senere bare udstyredes med snitværk 

 eller maleri, og paa dette understel et skab af kvadratisk eller 

 rektangulær form. I skabet, hvis bund gjerne var gylden, blev 

 forskjellige helgener — oftest altarets patron eller kirkens skyts- 

 helgen — fremstillet i fri skulptur eller høit relief. Fløidørene 

 havde paa den indre side fladere relieffremstillinger eller ogsaa 

 maiede scener af helgener, helgenlegender eller den bibelske historie, 

 paa den ydre side altid malerier. Dobbelte fløidøre fandtes paa 

 endel større altarskabe, og ved at aabne og lukke dørene, kunne 

 altarskabet fremvise forskjellige rækker af billeder. Efter fløidørenes 

 antal har man i nyere tid benævnt skabene diptycha, triptycha, 

 tetraptycha og pentaptycha. 



Det synes som om de første altarskabe fremstod ved begyn- 

 delsen af det 14. aarhundrede i Nordtyskland. I det følgende 

 aarhundrede blev de mere og mere udbredte, og deres blomstringstid 

 falder i slutningen af det 15. og begyndelsen af det 16. aarhun- 

 drede. Nordens livlige forbindelse med Nordtyskland banede vist- 

 nok tidlig veien for altarskabenes indførelse hos os; de ældste i 

 Norden kj endte altartavler og altarskabe synes at være de gotlandske 

 fra midten og slutningen af det 14. aarhundrede.*) Gotland stod 

 jo i ganske særlig intim forbindelse med Tyskland. I Danmark 

 har man vistnok ikke bevaret noget altarskab fra saa tidlig tid; 

 det ældste kjendte skab er fra Boeslunde kirke ved Skelskør **) — 

 en pentaptych fra første fjerdedel af det 15. aarhundrede. 



Hvad altarskabe i Norge angaar, tilhører den store masse 

 slutningen af det 15. og kanske begyndelsen af det 16. aarhundrede; 

 muligens kan enkelte være noget ældre. Det er endnu ikke under- 

 søgt. Om de er lavet her i landet eller er indførte, er ogsaa et 

 spørgsmaal, som endnu henstaar ubesvaret. Hr. B. E. Bendixen 

 er af den mening, at størstedelen er udgaaede fra nordtyske og 

 da nærmest liibeckske værksteder.***) 



*) H. Hildebrand: Sveriges Medeltid 3 Del p. 268 f. 



**) Fr. Beckett: Altertavler i Danmark fra den senere Middelalder. Kb.havn 1895. 

 ***) B. E. Bendixen: Kirkerne i Søndre Bergenhus Amt. Bygninger og Inven- 

 tarium. Bergen 1904 (under udgivelse) pag. 46. 



