14 FREDRIK B. WALLEM. [1904 



at hestens forkrop ikke kommer indenfor fremstillingens ramme, 

 og den, at helgenen slæbes i en halv opreist stilling, er overens- 

 stemmende i de to billeder. Maaske har de derfor havt et fælles 

 forbillede, hvilket ikke i og for sig er usandsjmlig, da altarskabet 

 meget vel kan stamme netop fra den by, hvor Passionalet er trykt. 



Hvad St. Triphon angaar, fortæller legenden om ham, at han 

 ved forskjellige leiligheder helbredede tre kvinder, deriblandt keise- 

 rens datter, som var besatte af onde aander, samt at han tilslut 

 blev martret ihjæl; blandt hans pinsler nævnes ogsaa, at han blev 

 slæbt af vilde heste over marken, medens det var meget koldt, og 

 der laa megen sne. Unegtelig kunde vort altarskabs to billeder,, 

 som jeg har opfattet som forestillende St. Hippolyt, ogsaa meget 

 let tydes som fremstillinger af St. Triphons martyrium i øvre felt,, 

 og i nedre felt hans helbredelse af en af de besatte kvinder, kanske 

 keiserens datter, som er ledsaget af to terner. Men St. Triphon 

 er en Ildet kjendt helgen, som neppe har været kjendt og dyrket 

 i vort land, saa det vilde være en stor mærkelighed, om hans le- 

 gende var fremstillet paa et altarskab i Norge. 



Derimod har St. Hippolytus været kjendt i Norden, og allerede 

 i det 12te aarhundrede blev et altar i Trondhjems Domkirke ind- 

 viet til ham, hvad en endnu bevaret indskrift vidner om*). Ogsaa- 

 i Upsala domkirke fandtes der forresten en relikvie af St. Hippo- 

 lutus, og i Lunds domkirke endogsaa fire relikvier af ham. Naar- 

 et altar i Trondhjems domkirke var indviet til ham, er det ikke 

 urimeligt, at han blev æret og dyrket i Trøndelagen, og at derfor 

 hans legende blev fremstillet paa et altarskab i en trøndersk kirke. 

 — De andre helgener, som led en lignende martyrdød som St. Hip- 

 polyt, har neppe været kjendt iNorden, og kan derfor forbigaaes her**). 



Paa den høire dørs indre side sees i begge felter fremstillet 

 St. Andreas-legenden. Det øverste felt indeholder følgende frem ■ 



*) Altaret og indskriften er i overkapellet i søndre tværskib. Den latinske ind- 

 skrift oplyser at: ,,27. juli er dette altar indviet til ære for den hellige 

 Jomfru Maria og St. Hippolytus martyr, hvis relikvier haves i altaret." 

 cfr. Schenings beskrivelse af domkirken p. 185, o. a. st. Indskriften turde 

 være omtrent samtidig med den i underkapellet, som er dateret 26. nov. 1161. 

 **) Wessely: „Iconographie Gottes und der Heiligen" (Leipzig 1874) nævner 

 af martyrer, som blev slæbt af heste, foruden St. Hippolyt og den kvinde- 



