24 FREDRIK B. WALLEM. [1904 



har en fremstilling af St. Barbara, bærende sit attribut taarnet 

 med de tre vinduer. Hun er meget prunl<ende klædt ; over en brun 

 dragt med gule tegninger bærer hun en rød overl\jortel, med lange 

 nedfaldende armvinger over grønne ærmer; dragten er bredt, firkan- 

 tet udskaaret i brystet, saa det hvide linned kommer tilsyne. Hun 

 har om halsen et guldhalsbaand, og paa hovedet en eiendommelig 

 hue, hvis høie opstaaende bræm har store overbøiede fliger, og hvis 

 pul løber op i et lidet horn. Ydersiden af venstre dør har et billede 

 af St. Margaretha, staaende paa eller stigende op af et sort-brunt 

 uhyre. Hendes di-agt har væsentlig de samme farver og snit som 

 St. Barbaras; hun er barhovedet, med langt brunt haar, og folder 

 hænderne om et lidet guldkors. — Glorierne om disse tire helgen- 

 inders hoveder er af to slags ; paa dørenes indresider bærer St. Clara 

 og St. Barbara rund, skiveformet guldglorie, de to andre har der- 

 imod smaa, straaleformede glorier. 



Det er noksaa eiendommeligt, at der kun er fremstillet kvinde- 

 ige helgener paa dette altarskabs fløidøre; men tilfældet er ikke 

 enestaaende, da vi jo har seet det samme ved altarskabet fra Vik. 

 Imidlertid er her to hellige abbedisser, St. Gertrud og St. Clara, 

 og det leder tanken naturlig hen paa spørgsmaalet, om skabet 

 muligens kunde hidrøre fra nonneklosteret paa Rein*) 1 saa fald 

 vilde det være noksaa rimelig at slutte, at St. Clara, som indtager 

 den fornemme plads paa fløidørens indre side, var høit æret af 

 nonnerne i Reinskloster, om det end vilde være for dristig at slutte, 

 at klosteret tilhørte St. Claras orden. **^) 



Til forklaring af de fire helgeninders attributer: Clara fordrev 

 saracenerne fra sit kloster ved hjælp af mønstr ans en, hvori Kristi 

 hellige legeme. Gertrud skal ved sine bønner have renset bønder- 

 nes ågre for de herjende m ar km us. Barbara lod, da hun var 



*) Fr. Beckett nævner ajif. værk, p. 81, at altarskabet i Engestofte kirke ved 

 Maribo oprindelig var opstillet paa et altar i Birgittinernes klosterkirke i Maribo, 

 hvorfra det var bleven solgt i 1648 eller 1649. 



**") Man ved jo ikke til hvilken orden Reinsklosteret hørte; Lange paapeger i 

 sin klosterhistorie et par momenter, som taler imod denne antagelse, at non- 

 nerne tilhørte Claraordenen. Dog er det et vigtigt moment i modsat retning, 

 at denne orden var bleven stiftet i 1212, kort tid før Reinsklosterets anlæg, 

 og nød stor anseelse allerede fra forst af. 



