No. 4] TILLÆG 2. UDDRAG AF GUNNERUS' BREVVEKSLIN G. 11 



min egen Haand til D. H.s nærmere overveyelse, en Fortegnelse 

 paa adskillige meriterede Personer, hvis Navne jeg deels af Hr. 

 Archiaterns vidløftige Correspondence, deels ogsaa af Hans mundtlige 

 Samtaler haver excerperet, som ere: 1) Italienske: Vallisneri, 

 Physic. et Histor. natur. Prof. i Padua. Ard u in i, custos horti 

 ibidem. Co rn ar o, Episcop. Venetian., som har skrevet prægtige 

 vers de sexu Plantarum. Frue Laura Bassi, som selv besidder 

 en anatomisk Profession i Bologna, og haver Var att i, der er Pro- 

 fessor i en anden videnskab, til Mand. Hun læser anatomien med 

 største Berømmelse, og iblandt adskillige andre store Mænd, ogsaa 

 haver haft Condamine til sin Discipel. 2) Spanske: Or te ga. 3) 

 Portugieser: Vandelli, Botan. Prof. i Lissabon. 4) Franske: 

 Berhard Iussieu, Demonstrator i Paris. Sau vag es er nu død. 

 Et Fruentimmer ved Navn Chetardie, som Ao. 1763 blev legitime 

 promotus medicinæ Doctor i Paris, og skal besidde grundig Lær- 

 dom. 5) Engelske: Miller og Frue Monns on. 6) Hollandske: 

 Van Roy en, Botan. Prof. i Leyden. 7) Tydske : Miinckhausen, 

 Baron og grand Drossar i Hannover. Gle dis ch, Botan. Prof. i 

 Berlin. Albert v. Haller. Von Swieten og Jacquin i Østerrige, 

 af hvilke den sidste er nu Raadsherre i Chemnitz. 8) Svenske: 

 Daniel Tilas i Stockholm. Bergius, Profess. ibidem. Cancelie- 

 Raad lhre, og Torbern Bergman, Adjunct i Mathematiquen og 

 Physiquen, membrum af Kongel. Societet i London, videnskabs 

 Academiet i Stockholm, og af det Keyserlige Academia naturæ 

 curiosorum. Han er desuden en dygtig Mand i Natural-historien. 

 Martin er purus Anatomicus, og formedelst sit trætte-kiære Ge- 

 mytte fordrages her ikke synderlig af de andre. 



Hvad den unge Professor angaaer, saa beder jeg underda- 

 nigst om Forladelse for, at jeg skriver min ringe Mening frit ud 

 i den Sag, men dog allene for D H. H. selv, og den bestaaer 

 derudi, at, dersom Han bliver antaget til membrum tilligemed de 

 andre, saa vil sikkerlig baade Tilas og Cancelie-Raad lhre moc- 

 quere sig derover, og maaskee refusere det for sine Parter. Jeg 

 troer sandelig heller ikke, at Hr. Archiatern skulle være derfor, 

 og Selskabet vilde desuden ikke vinde stor Lustre ved Ham. leg 

 er forsikkret paa, at D. H. H. ey lader sig merke for nogen om 



