No. 1] KILDESKRIFTER TIL DEN LAPPISKE MYTHOLOGI. 33 



udj Finnen, endnu den Dag i Dag er, skatterer siin høyeste Lyk- 

 salighed, og derfore ikke ved det beste Pallais, i Henseende til sin 

 Frihed, skulle ville bytte sin elendige Finne-Kottu paa Fieldet, 

 som tit og offte er fornummet, besynderlig ved 2de Finner, som 

 Kongen, da han var i Norge 1704, tog til sig og lod needføre til 

 Kiøhenliavn, hvor de ikke alleene bleve effter extra ordinairement 

 vel opklædede og delicat fødde, mens end ogsaa udj adskilligt op- 

 lærte, og dog ved alt dette ikke kunde overtale sig at forblive udj 

 den Løkke de vare komne til, men forløb Hoffet og begave sig 

 lilbage til sit forrige Finne-Levnit og formeente gode Dage, alleene, 

 som jeg-^) seif af den eene, som endnu lever og heder Jon Mor- 

 tensen, tit haver hørt, for at nyde siin Frihed, som nu | : for at 

 komme til mit Fropos igien : | Disse grove Skytter haver nedsatt 

 sig paa Fieldene, hvor der iblant andre vilde Diur er stor mængde 

 af Reinsdiur, hvor de omsider, effterdj ikke andre Creaturer paa 

 Fieldene kand fødis, har lagt sig effter, levendis at fange og temme 

 Reinsdiur |: hvilket siden haver formeeret sig saa hos dem., at en 

 Find kand have 1400de Reinsdiur : | paa det de af dem stedse 

 kunde have Melk, Smør, Ost, Kiød og Skind til deris Føde og 

 Klæder. 



Disse Finner eller Schytter ere da i deris eenlige Frihed ble- 

 ven ved udj deris afgudiske over-Troe og Dyrkelse, ja Runnerier, 

 som de af den store Noyde eller Troldmand Odin havde lært, 

 hvilket stedse fra den eene Alder til den anden, fra Forældrene til 

 Børnene er bleven forplantet, ikke alleene ald den Stund Heeden- 

 skabet i Norge og Sverrig vårede, mens end ogsaa siden Christen- 

 dommen er bleven i bemelte Riiger indbragt; thj hverken haver 

 den gamle Mordere, da mindre end til forne arbeidet paa at vedlige 

 holde deris afGuderier i blant dem, men fast været da langt meere 

 ivrig end til forne ; thj i det hand har frygtet for at Christi antente 

 Lius skulle aabenbare hans Mørkheds Vederstyggeligheder, saa har 

 hand ogsaa været meere geschæftig, siden dette Liusis Antendelse, 

 ved siine afGuderier at forblinde deris øyne, at de ikke skulle give 

 agt der paa eller see det, til at vandre dereffter i Sandhed, end 



Mag. Randulph E. 



