90 J. QVIGSTAD. KILDESE^R. TIL DEN LAPP. MYTHOLOGI. [1903 No. 1] 



Øst for Tydalen paa den svenske Grænse (Vol. 7, p. 19, 20—22), 

 aftrykt af Y. Nielsen i Det norske geografiske Selskabs Årbog I, 

 p. 40). 

 13. Om Lappernes Væsen i Levemaade og A f guds- Dyrkelse i 

 Nordlandene fra forrige Tiider, = No. 947 fol. i Thottske 

 Saml. i Store kgl. Bibl. i Kjøbenhavn, Afskrift i Kildeskrift- 

 fondets San:iling, No. 263. 



Beretningen om Lappernes Afgudsdyrkelse er hentet fra 

 J. Kildals Appendix og hans Beskrivelse af Runebommen (se 

 No. 11) og indeholder intet nyt. Forfatteren synes at have 

 været bosat i Bodø Prestegjeld og maa have skrevet efter 

 1752, da der i Af handlingen omtales en Lap i Bodø Preste- 

 gjeld, der døde i 1752, og hvis Søn Forfatteren kjender. Be- 

 retningen handler om Lapperne i Nordlands Amt og Senjen. 



I sin „ Beskrivelse over Finmarkens Lapper" behandler -ST. Z/eem 

 i k. 18 — 20 Lappernes Afguder, Ofringer, Troldom etc. Hans Kilder 

 har været, foruden hans egne lagttagelser, de finmarkske Justits- 

 protokoUer fra det 17de Aarhundrede (se frg. Fortegnelse, No. 1, 

 og Niels Knags Relation), Relation om Lappernes Afguder (se For- 

 tegn., No. 8), Lillienskiolds Speculum boreale (se Fortegn., No. 2), 

 L. Paus' Relation (Fortegn., No. 4), formodentlig ogsaa Optegnelser 

 af Isac Olsen. Hvad Leem beretter om Troldkvinder p. 452 — 464, 

 har han hentet fra de finmarkske JustitsprotokoUer fra det 17de 

 Aarh.; men disse Troldkvinder var alle norske. Den Runebomme, 

 som findes af bildet hos Leem, Tab. XC og XCI, og som havde 

 tilhørt en Lap fra Merakerfj eldet (p. 467), er den samme, som 

 findes afbildet i Friis' Mythologie, Runebomme No. 6, og som efter 

 Friis findes i Bergens Museum. 



