No. 3] SPIDSER OG KNIVE AF SKIFER. 59 



af arbeidede stykker og affald af stenarter, som hører hjemme paa 

 selve stedet, og deriblandt halvdelen af en spydspids af grønlig 

 skifer af typen R. 86, som derfor ogsaa maa antages at være 

 arbeidet paa stedet (Fundet er beskrevet i Berg. Mus. Aarbog 

 1901 nr. 5). 



De nye kjendsgjeminger, som efterhaanden kom frem, bragte 

 prof. Rygh til at forandre de meninger, som han tidligere havde 

 fremstillet som de sandsynligste om denne oldsaggruppes stilling 

 til den almindelige stenalder. Sine ændrede anskuelser om dette 

 spørgsmaal udviklede han i sine forelæsninger. Af hans forelæs- 

 ninger i 1895 har hr. Schetelig i den ovf. citerede af handling 

 gjengivet et vistnok fuldstændig korrekt referat, hvori det vigtigste 

 af hans bemerkninger om dette punkt er sammenfattet. Han ud- 

 taler her, at de vanskeligheder, som spørgsmaalet frembyder, kun 

 kan løses ved at forudsætte, at disse oldsagformer ikke er oprin- 

 delig lappiske, men sydskandinaviske, som er blevne optagne af 

 Lapperne, ligesom disse altid har laant af sine sydlige naboer. At 

 de fortrinsvis har efterlignet disse former, kan forklares af, at det 

 materiale, hvoraf skifersagerne forarbeidedes, forekom rigelig, hvor 

 de færdedes, medens flint ikke fandtes. Efter denne opfatning 

 skulde en god del af de fund, som man har henført til den saa- 

 kaldte arktiske stenalder, navnlig alle fund fra landets sydligere 

 del, maaske indtil langt op i Trondhjems stift, være at betragte 

 som tilhørende det samme folk, som ogsaa har efterladt redska- 

 berne af sydskandinaviske typer, medens fundene af de samme 

 gjenstande fra de nordligste egne hidrører fra Lapperne, som ogsaa 

 kan antages at have fortsat med at tilvirke og bruge saadanne 

 redskaber, maaske længe efterat stenalderstiden var afsluttet i lan- 

 dets sydligere egne. 



Som ovenfor sagt er det ikke hensigten her at optage til ind- 

 gaaende drøftelse de spørgsmaal, som knytter sig til denne klasse 

 af oldsagfund. Men jeg vil dog i al korthed anføre nogle betragt- 

 ninger, som i mine øine har den betydning, at ikke alle vanskelig- 

 heder kan ansees som løste ved den ovenfor gjengivne forklaring, 

 men at tvertimod nye tvivl reiser sig. 



