14 OVE DAHL. BISKOP GUNNERUS. [1902 



Liige for Øynene C. 9 Tomme, og de 2de under øynene D. 15 

 Tommer, og er de Længste, Dem under Munden E. er de korteste 

 a f dem alle l 1 )^ Tomme lang; Snablerne er et Seigt Materie, Som 

 jeg ikke veed at kand liigne ved andet end som Fleske svær som 

 er færsk, Thi ikke er det meeget stærk, ey heller saa svagt at joe 

 heele Legemet kand løftes op efter en af dem, disse Snabler er 

 inden til gandske besadt af nogle runde tynde, og indvendig huule, 

 ligesom Tænder hængende ved en subtil Seene, disse smaae, er 

 og skarp ligesom en gandske fiin Sav, af disse Tænder er Snab- 

 lerne beklæd indvendig med 2de Rader, Et Straae breed fra hver 

 andre, dog ikke liige imod hverandre, ved Munden er de Mindst 

 og saa blive de større og Større indtil Midt paa Snablen, da de 

 siden bliver mindre, udi alt paa de længste 70, men de korteste 

 Snabler 56 Tænder, det disse meest ligner er at man Overklipper 

 en rund Penne Pose, og sætter det eene skarpe Side til Haanden, 

 og i den anden giør Tænder, dog lidet høyere den ene Kandt end 

 i den anden, Mund haver den ikke, men i den Stæd et Sort flint 

 Næb, som af Horn, ikke meeget Uliig et Falke Næb, Som sees af 

 F: undtagen Dennes Under Næb krummer op efter, oven for Over 

 Næbet G. Da dens Over Næb, som vel lidet er krummere, dog 

 gaaer ind i Under Næbet, H. Hovedet som er 2 1 / 2 Tome er næ- 

 sten 4re kandtet, Saa de 2de Siider Øynene I. sidder paa findes 

 Mens den er færsk, ligesaa breed som end ten Nakken Eller Under- 

 parten, paa hver Siide sidder et Stort Øye 3V 2 Tome i en Rundeel,. 

 uden om meeget smuk glindsende som Sølv, hvorudi er ligesom 

 i Andre Fiske Hoveder en Mængde Vand om Øyesteenene, Men 

 Øyensteenet er ikke større, end som paa en Middel Torsk, ligesaa 

 Runde at see til, dog ey over alt saa fast thi 3 / 4 Part Som sidder 

 i Øyet indtil Hovedet er fast, men den V 4 Part, som er klarere 

 end det Andet, falder fra naar den bliver tørr, ligesom naar Skindet 

 tåges af en Ert og skilles fra, Naar den 3 U Part af Øyet som sidder 

 indtil Hovedet bliver tørr, kand flanes en Hinde af efter anden, 

 ligesom paa andre Fiske Øyne, Men bliver langt klarere og næ- 

 sten durchsichtig, saa det af Curiøse kunde sættes til Steen udi en 

 Ærme Knap, og ikke viides vel hvor af det var, la om det end 

 var løs, kunde neppe nogen diette, at det var et Øyesteen, da jeg 



