H. KALDHOL. [1911 



del således, at de må være ældre end interglacialtiden. lalfald 

 må den store mængde med løsmaterialie, som man her tinder 

 til de høieste toppe, tj^de på, at landet her må ha været isfrit i 

 meget længere tid end længere ind i Nordfjord. 



Der synes derfor vanskelig at være plads for nogen større 

 sænkning under interglacialtiden i trakterne omkring Stått. 



Først i den senglaciale tid kan lier med sikkerhet påvises en 

 sænkning, hvorved landet kom til at ligge lavere end nu — 

 ved avsætningen av yoldialeret etc. Vistnok har A. M. Hansen 

 hævdet, at yoldialeret er ældre, stammer fra den store istids 

 senere del, er altså ældre end interglacialtiden; men han vil 

 neppe få mange med sig på den tanke, hvis man skal opfatte 

 grænserne for den sidste istid slik, som den hidtil i almindelig 

 het har været antat. Det er kun under forutsætning av, at 

 man sætter den sidste istids begyndelse til det, man har kaldt 

 det epiglaciale tidsrum, at yoldialeret kan siges at være ældre 

 end interglacialtiden; thi umiddelbart før det epiglaciale tidsrum 

 har der været en påtakelig mildere periode; men hittil har 

 det været almindelig at regne dette tidsrum til den sengla- 

 ciale tid. Selv A. M. Hansen er vistnok enig i, at den sidste 

 istid har strakt bræarme til raerne, således at sammenskyvningen 

 av disse masser regnes for et værk av den sidste istid, om han 

 end antar yoldialeret for at skrive sig fra et ældre tidsrum. 

 Imidlertid er avleiringer fra denne formodede mellemliggende 

 interglacialtid neppe noget sted påvist hos os. De oscillationer 

 i de klimatiske forhold, som kan påvises i Kristianiatrakten, er 

 vistnok alle av yngre dato end dannelsen av raerne. 



Det må derfor ansees som sikkert, at de marine avleiringer, 

 vi linder over inorænen her på Gjermundnes, er av senglacial 

 oprindelse. F^ra hvilken tid morænen selv stammer, er derimot 

 vanskeligere at sige, sålænge her ikke er foretat nærmere studier 

 over de kvartære avleiringer i Romsdalen. Der kan indtil videre 

 være mulighet for, at den maske kan stamme fra den store is 

 tid ; men det tør dog være mere sandsynlig, at den stammer fra 

 den sidste istid. Derpå tyder blandt andet, at landet vest for 

 denne moræne synes at være meget rikt på løsmaterialie selv 

 til de høieste toppe, mens fjeldene blir mere nøkne, når man 

 kommer nogle kilometer øst om Gjermundnes. 



Morænens avstand fra kysten kan på det nærmeste stemme 

 overens med den til raerne svarende morænerække i Nordfjord, 

 ved Xord i Eid, og på Søndmør, Kaldholen i Hareide. Morænen 

 er av ganske betydelig størrelse, idet den raker vel 50 meter 

 over havflaten . Længden er omtrent l\/-2 km. og dens bredde 

 ca. ^'2 — Vi km. Den er temmelig steil mot øst og nordøst, hvad 

 dei- tyder på, al isen hai' kommet fra den kant. Mot vest er 



