Nr. 2] FLYTBLOKKER FRA KRISTIANIATRAKTEN OG DANMARK. 11 



Der synes heller ikke ret beseet at være iioget til hinder for, 

 at isen under dette tidsrum skulde ha kunnet tinde veien hitop 

 fra Kristianiatrakten. Mjøsbræen har vistnok ikke kunnet skaffe 

 noget væsentlig kalvningsis, da den mundet ut i en relativ grund 

 fjord ; men dette synes også at stemme med de fundne blokkers 

 art. Sparagmiter f. eks. er meget sjeldne, mens blokker, som 

 for det meste må antakes at stamme fra strandkanterne av det 

 daværende hav, er meget hyppigere, hvad der synes at tyde på,^ 

 at en væsentlig del av transporten skyldes havis — iskoss, som 

 er dannet i fjæren og har derved revet med sig stene fra strand- 

 kanten. 



Under det epiglaciale tidsrum lå flere av rhombeporfyrfelterne 

 like i det daværende fjærenivå, så der er nok av steder, 

 hvorfra porfyrerne kan stamme. Det samme gjælder nord- 

 markiterne. Vanskeligheterne blir derimot større, når vi tænker 

 på flinten, som her er fundet i meget stort antal. Reusch har 

 antat, at flinten på Jæderen etc. kan stamme fra de grunde rev 

 nord for Skagen; men det krævede i tilfælde temmelig store 

 isfjeld, hvad der vanskelig synes at ha været tilstede under det 

 epiglaciale tidsrum. 



O. NoRDGAARD har fra Trondhjemsfjorden påpegt et meget rikt 

 fmdested for flinteknoller, som muligens kan takes til indtægt 

 for en forsvunden norsk kridtformation; men sålænge en sådan 

 ikke med sikkerhet er påvist, vil man nødig ty til en sådan 

 hypothese, hvor tingen kan forklares ut fra de nuværende forhold. 



Jeg finder det ikke utænkelig, at flinten kan stamme fra is, 

 der har dannet sig ved strandkanterne i Danmark, og indesluttet 

 flinteknoller, som så er biet ført med isen; thi også fra Kri- 

 stianiatraktens glaciale lerlag kj endes enkelte fund av flinteknol- 

 ler, omend som en sjeldenhet. Til de, som før foreligger omtalt 

 i literaturen, kan jeg føie et i nærheten av Sem landbruksskole 

 omtrent 1 meter dypt i leren. Disse fund forklares også rime- 

 ligst som stammende fra drivis fra Danmark. Dette maa kun 

 ha været iskoss — som har forvildet sig op gjennem Kristiania- 

 fjorden. Når det har kunnet fnide sted, så må en drift langs 

 vestkysten langt lettere tænkes at ha foregåt efter en meget 

 større målestok. Til at forklare flintens forekomst her på Gjer- 

 mundnes må det derfor være unødig at tænke sig nogen norsk 

 kridtformation; men derfor kan den likegodt ha eksisteret, end- 

 skjønt det med vor nuværende viden vil være nok så vanskelig 

 at opkonstruere den i det sydlige Norge. 



At relativt små isblokke kan transporteres så lang vei uten 

 at smelte tyder på, at havets temperatur i denne tid må ha 

 været meget lav, antagelig omkring 0°. Dette gir os løsning på 

 det tilsynelatende problematiske spørgsmål om portlandia arcticas 



