Nr. 5] OLDSAGSAMLINGENS TILVÆKST I 1911. 21 



afstødt egg, indsmalnende bagtil og en tresidel flekkespids med 

 afrundel tilhuggen basis, en afbrækket en egge I spids samt 

 nogle tvilsomme (9665). 



d. Over 450 stjdvker flint, som hovedsagelig maa regnes 

 som aifald. Deriblandt er dog mange stykker ai" gode, mest 

 smaa og smekre flekker samt nogle kjerner med afspaltnings- 

 flader. Hertil kommer et par stykker bergkrystal og nogle 

 stykker hvid kvarts (9666). 



e. Brudstk. af en pile spids af graa skifer af en slank 

 form, sandsynligvis meget lig R. 88. Det er kun 2,5 cm. langt, 

 1,2 cm. bredt og bar ndgjort det nederste af bladet med lidt af 

 tangen. I den ene kant er bevaret en agnor eller rettere en 

 iiden ret afsats mellem blad og tange. Bladet har en ndpræget 

 midtryg, som er affladet mod tangen (9667). 



f. 13 stykker pi mp st en, hvoraf nogle har enkelte glatte 

 flader, som vel er fremkommet ved stykkernes brng til skrab- 

 ning eller glatning. Pimpstenstykker skal endnn ikke være 

 sjelden at linde i fjæren paa øerne i Romsdalen. De kaldes 

 her grytestene, fordi de har været brugt til at blankskure grvter 

 med (9668). 



Disse fund er gjort paa den samme plads paa Hegdalsvik, 

 hvorfra de ifjor indkomne fund nr. 9409 og 9494 (Thj. VSS. 

 1910, 10, s. 30 f.) skriver sig. Pladsen ligger i en mod øst hel- 

 dende li i udmarken, ligefra gjerdet nede mod indbøen og op 

 til plateauet, hvor skolehuset ligger. Høiden over havet kan 

 være 10 — 15 m. For en stor del er torven nu borttaget, og 

 størstedelen af de tidligere indkomne flinter er opsamlede paa 

 det saaledes afdækkede gruslag. Da jeg isommer foretog en 

 undersøgelse paa stedet, maatte jeg indskræmke mig til at grave 

 paa de spredte stjdiker, hvor torven endnu var urørt. Disse 

 forsøg gav forskjelligt utbj^tte. Mest fandtes paa et sted paa 

 øvre side af veien omtr. "A oppe i lien. Her fandtes tlinterne 

 noksaa tæt, tildels flere stykker sammen, enkelte allerede under 

 den afflaaede torv, 10 — 12 cm. dybt, og andre i det underlig- 

 gende grus indtil en dybde af 30 cm. Det meste, som fandtes 

 lier, var smaat flintaftald, men ogsaa mange line, smekre flek- 

 ker. Sikre merker efter boplads opdagedes ikke ved gravnin- 

 gerne. I den ovenfor givne fortegnelse er ogsaa medtaget adskil- 

 ligt, som siden ifjor var blevet opsamlet ovenpaa gruslaget. 

 Enkelte stykker blev ogsaa under mit arbeide af skolegutterne 

 fundne paa sletten ovenfor skolehuset og længere mod nordøst 

 nærmere fjeldet. Skiferspidsen blev fundet af en gut paa den 

 nedre side af veien i en torvkant, men ei nær overfladen. Den 

 strækning, hvorpaa flinter lindes, er flere maal stor, men de 

 synes at forekomme spredt og med mellemrum. Bronceøksen 



