56 K. RYGH. [1911 



s. Ubestemraeligt stykke af jern, som kunde være af en" 

 syl, men ogsaa kunde være en rund tange af et redskab (9839). 



t. Spandformet urne af braMidt ler, som i alt væsentligt 

 er lig den hos Schetelig, Spandf. Lerkar fra Folkevandringstiden, 

 i Ab. 1904 s. 63 fig. 21 afbildede. Forskjellen bestaar kun i, 

 at de lodrette ribber er smalere og mellemrummene bredere, og 

 at der er to (paa et sted en enkelt) glatte ribber mellem partier 

 af tre (paa to steder lire) skraastribede, og at partiet nærmest 

 randen har en mere ophøiet, skraastribet horisontal ribbe i mid- 

 ten med en lavere ovenfor og nedenfor, indbyrdes adskilte ved 

 to og to lave glatte ribber. Den kan neppe have havt noget 

 jernbaand under randen. Urnen er 12 cm. høi og 14 cm. i 

 tverm. over randen. Lermassen er gulagtig, blandet med fliser 

 af asbest. Den er helt bevaret (9840). 



u. Del af en buget urne af brændt ler, nu sammenlimet 

 af 3 stykker, udgj ørende vel halvdelen af halsens omfang og et 

 mindre stykke af bugen. Den ligner meget R. 368, saaledes med 

 hensyn til halsens form og høide; derimod er overgangen til 

 bugen mindre skarp. Nedenfor halsen er ogsaa her en snor- 

 lignende skraastreget ribbe, men her omgivet ovenfor og neden- 

 for af to furer. Øverst paa bugen er et baand af to furer i 

 zigzag; fra de indre vinkler af dette gaar to korte furer opad 

 og nedad. Nedenunder dette parti har der været to horizontale 

 furer. Halsens høide ned til det snorlignende baand er 7 cm., 

 tvermaalet over randen har været 10 cm. (9841). 



v. Rester af et beslag af bronceblik. Det, som er beva- 

 ret, bestaar for det første af en 0,.5 cm. bred strimmel, hvoraf 

 et 7 cm. langt stykke er levnet, og som maa have været bøiet 

 i en runding. Til denne er med mellemrum af 1,.5 cm., med 

 nagler fæstet smalere strimler, 0,3 — 0,4 cm. brede, orneVede med 

 fine linjer langs kanterne. 5 cm. nedenfor forbindelsen forgre- 

 ner disse sig hver i to strimler. Disse sidste arme er 4 — 4,.s 

 cm. lange og har ligeledes linjer ved kanterne og ved enden et 

 naglhul. Dertil kommer en løs, meget smal strimmel, som 

 maa have hørt til det samme beslag. Det er ikke let sikkert at 

 bestemme, hvad dette beslag har været anbragt paa. Det er for 

 smekkert til at kunne have været beslag paa et bidsel. Snarere 

 kunde man formode, at det har været anbragt paa en rund æske 

 eller beholder af træ eller læder. — Endelig følger med fundet 

 et lidet, tykkere stykke bronce, 3, .5 cm. langt. Del ligner sterkt 

 den nedre del af bladet af en kniv af bronce som Muller, 

 Ordning III 271 (9842). 



Dette store fund blev gjort ved en tilfældig gravning nær 

 enden af laavebroen, hvor man troede, at der kun var en lav 

 bergknaus, dækket med lidt jord. Da manden vilde tåge jord 



