Nr. 6] FAUNISTISKE OG BIOLOGISKE IAKTTAGELSER. 35 



gjeld spises krabben selv av andre fiske. Saaledes blev der d. 

 •Vi 1904 tat rester av C. pagnrus i en stor fjordtorsk (105 cm. 

 lang) fra Manger. 



Blandt taskekrabbens fiender kan ogsaa regnes berggylten 

 (Labrus berggylta). Den ^Vii 1904 slåp vi saaledes 11 hunner 

 og 1 han^ av C. pagnriis i en beholder, hvor der fandtes berg- 

 gylter. Disse begyndte straks at gjøre angrep paa krabberne, 

 og etpar dage efter fandtes en krabbe død som følge av den 

 molest, den hadde lidt. En berggylt hadde bitt hul paa under- 

 siden. Paa samme maate gaar berggylterne tilverks likeoverfor 

 hummeren. 



Foruten til menneskeføde benyttes ogsaa krabben til agn. 

 Saaledes foregaar ved Skudesnes et storartet fiske av krabbe, 

 som her kaldes høvring, og som anvendes til lineagn under 

 hysefisket om sommeren. Der benyttes bare den indmat, som 

 findes i skorpen. Høvring ansees her for at van-e det bedste 

 agn for hysen. Foråt det bløte agn skal hænge paa kroken, 

 omvikies det med litt uld. Til 1600 angler behøves ca. 100 

 stykker høvring. Ogsaa her kj ender fiskerne til høvringens 

 vandringer. Veil Sankthanstider gaar den op paa grundt vand, 

 mens den om høsten gaar ned paa 15 — 30 favner vand. Straks 

 efter skalskiftningen er det rimelig, at krabben holder sig i ro, 

 ti krabbefiskerne paastaar, at aldeles bløte krabber faaes aldrig 

 i teiner eller paa garn. 



Misdannelser av krabbe svaies at være sjeldne, kun en eneste 

 gang har jeg set en saadan. I august 1901 forekom paa Ber- 

 gens torv en C. pagiiriis, hvis venstre gripefot hadde 4 klør 

 eller fingre. 



Over rognkrabber har jeg endel iakttagelser, som nedenfor 

 skal gjengies. 



^Vii 1901, 3 krabber fra Skogsvaag med utrogn. 



Den Vi2 1901 saaes en hunkrabbe i akvariet, omgit av rogn. 

 Den hadde rimeligvis netop gytt og av en eller anden grund 

 ikke faat eggene til at fæste sig. Eggene var orangefarvet og 

 hadde en diameter av 0,s9 mm. Nævnte hunkrabbe undersøktes 

 nermere d. ^Vi 1902, den var da vel besat med rogn. For dette 

 eksemplars vedkommende begyndte altsaa gjiningen i første 

 halvdel av december maaned. 



Den '^Vi 1902 kjøptes paa torvet en stor rognkrabbe, som 

 var fisket et stykke søndenfor Kjøkkelvik i Byfjorden paa et 

 dyp av 12 favner. Den levte i akvariet kun til d. ^/s og under- 

 søktes da noget nermere. Rygskjoldet hadde en bredde av 195 

 og en lengde av 125 mm. Totalvegten var 1222 gram. Rogn- 



^ Hannen kjendes derpaa, at den har 5 led i bakkroppen, mens hun- 

 nen har 7 led. 



