20 O. XORDGAARD. [1911 



64. Efler julemørke følger sommertørke. (Lofoten). 



65. Hvis man i julen passer paa at ryste fruktlræerne i haven, 

 vil de bære god frukt det kommende aar. (Lofoten). 



66. Den kant vinden blæser fra i de 12 juledage og det veirlag, 

 som da indtræffer, vil avspeile veiret i det kommende aars 

 tolv maaneder. (Lofoten). 



67. Er der sommer i julen, blir der vinter i paaskeu. (Frosta). 



I Vestergotland sies: Julesommar er påskavinter ', eller: 

 >Julasn6 — påskat6< , 

 og i Smaaland: Julesommar och foglasång, 



ger påskavinter och slådagång«. 



(HiLDEBRANDSSOX). 



I en beskrivelse av Siljord staar, at hver kar la sin ring og 

 hver kvinde sin sølje sammen med et kornaks i vand jule- 

 kvelden, og hvis der saa juledags morgen var mange blærer 

 paa akset, fik man et godt kornaar.^ En anden metode til 

 bestemmelse av det kommende aars karakter angies av 

 Landstad-: Der var gammel skik hos telebønderne, at 

 husbonden om juleaften skulde hente et rognetræ fra sko- 

 gen med rot og top og plante det i en av røkstuens hjørner. 

 Man la merke til, naar træet begyndte at knoppes, og trodde 

 derav at kunne slutte sig til, hvorledes vaaren og sommeren 

 skulde bli. Jo før julelréeet sprat, desto fruktbarere skulde 

 aaret bli. Al træet av hensjai hertil har nydt godt av bon- 

 dens julekost og har drukket baade øl og saup med ham 

 kan man let tæ^nke sig . 



Paa en lignende maale som i Seljord har man ogsaa i 

 Sparbu benyttet et glas vand til at spaa, hvorledes korn- 

 aaret vilde bli.'^ Et vandglas blev juleaften sat ind i ska- 

 pet, og var der juledagsmorgen mange luftblærer, blev der 

 et godt kornaar. 



Foral erfare hvilken kornsort man fik mest av i det 

 kommende aar, pleiede man i Seljord at feie gulvet under 

 bordet rent juleaften, og ettersom man juledagsmorgen fandt 

 havre eller byg eller rug under bordet, sluttede man sig til, 

 hvilken avling vilde slaa bedst til.^ I Saltdalen gik man 

 frem paa samme maate som i Seljord. Gulvet feiedes godt 

 juleaften, og fandtes der juledagsmorgen under bordet et 

 bj^gkorn, var det tegn j)aa et godt og fruktbart aar."^ Byg- 

 korn under gulvet juledagsmorgen vai- ogsaa godaarsmerke 



1 Norsk historisk tidsskrift, 2. r., 3. b., s. 148. 



^ Se VisTKi), Norsk Ijorulekultur, s. 178. 



•^ Se Bh.vskt, Øventvr og Sagn, s. '224. 



* Norsk hist. tidsskr., 2. r., 3. b., s. 186. 



^ AxKL Hach^maw, Blandt lapper og bumænd, s. 100. Ivristiania, 1889. 



