14 Öt'VEKSIGT AF K. VKTENSK.-AK AT) F()RI1 ANDMXOaU. 18I;7. 



skulle visa sig att uppiziften oin frenomuånuai-iiH bero pa ett 

 misstag, dock icke ensamt synes mig vara tilliäckligt att betrakta 

 det såsom ett från Långbans-mineralet skildt ämne. 



3. Kataspilit från Långbans jerngrufvor i Verraland. 

 Med detta namn, härledt från grekiska ordet yaraaTTilailoj, 

 lefläcka, betecknar jag ett vid nämnde grufvor förekommande 

 mineral, som i form af små körtlar af omkring en ärts storlek 

 sitter ymnigt porfyrartadt inväxt i hela berglager af en grå klorit- 

 sköl. Vid närmare betraktande af dessa körtlar ünner man 

 att de hafva en med cordieriten öfverensstämniande krystallform. 

 Då härtill kommer att en ti/dlig cordieritart träffas vid Persberg 

 insprängd i en närbeslägtad bergart, sä blir det troligt att ifråga- 

 varande Långbansmineral ej är annat än en förvandling af cor- 

 dierit. Emellertid har mineralet ett etret utseende, hvarföre det 

 ock torde törtjena ett särskildt namn. 



Färgen är askgrå, genomlysande i tunn kant. H -~ 2,5. I 

 luften blir mineralet först matt och får ett skimrande utseende, 

 något åt perlemor, sedermera anlöper det rödt, och vid fortsatt in- 

 verkan blifver det rödt alltigenom, med bibehållande af genomgån- 

 garne. För blåsrör på kol smälter det temligen lätt till en emaljkula. 

 Ger i kolf blott obetydligt vatten. Sönderdelas nästan fullständigt 

 af saltsyra, med lemning af flockig, oren, kiselsyra (47 — 54 proc). 

 Vid sönderdelning medelst smältning med kolsyradt kali-natron 

 fann jag procentiska sammansättningen vara: 



Si 40,05 innehåller syre 21,36 



Al med något Fe .. 28,95 13,54 



Ca 7,43 2,12 



Mg 8,20 3,28 



K 6,90 1,17 



Na 5,25 1,35 7 q^ 



' '^1 46 

 Glödgningsförlust.... 3,22 ~ " ' 



100. 



hvarifrån furnicln 3r''Si + 5i{Si följer. 



filödgning>f(')rluston iitgjoi-de i olika försök, å olika stufler, 



frän 1 till 3,22 proc, hvaraf följer att man ej får anse vatten- 



