II. VON POST, TAKTTAOIOLSER I D.UII!,- OCH VÄXT-STATISTIK. 71 



Wattendjuren, Scåsom t. ex. Fiskarne och Groclorna, Itlifva dock 

 svårare att uppskatta, ineii äfven här kan man, genom att lägga 

 ytmåttet (eller understundom kubikmättet) till grund för ob- 

 servationerna, komma till närmaste sannolika tal, hvarutöfver man 

 icke torde kunna begära eller fordra en större noggranhet. 



För uppskattning af Insekternas och de lägre djurens antal 

 måste man begagna sig af individernas efterräkning på en viss 

 mindre, och derföre lättare öfverskådlig, areal af de olika lokaler, 

 som de bebygga. Jag har begagnat 1 qvadratfot, 10 qvadratfot 

 eller 100 qvadratfot o. s. v., men man kan dock äfven använda 

 andra mått, så snart man dervid fått vana. Derjemte måste 

 man äfven använda uppskattning af individantalet efter större 

 naturliga grupper, såsom Genera, Familjer eller Ordjiingar, på den 

 bestämda ytan, för att hafva några kontrollerande tal. Jag tror, 

 att man sålunda med någorlunda visshet skall kunna angifva 

 antalet, t. ex. af Caralnciner, Stapliyliner, Orthoptera, Podune 

 Arachnidoi, Lu7nbricus-SirteY, som anträffas på hvarje särskild 

 undersökt lokal. — Undersökes vidare de arter, som utgöra detta 

 antal, så befinnas ofta hälften, två tredjedelar, en tiondedel o. s. v. 

 utgöras af individer af en art, andra enkla tal af en annan, och 

 sålunda det hela af ett ofta nog ganska inskränkt antal arter, 

 hvaribland blott en eller annan vida sällsyntare art uppträder. 

 För dessa måste man uppskatta antalet på vida större ytor t. ex. 

 ett tunnland, hela skogsdungar, ett kärr eller dylikt, af känd 

 areal. — Undersökes på detta sätt en hel trakt, sä erhålles, 

 visserligen med ej obetydlig möda, dock en någorlunda riktig 

 föreställning om massan af de djararter, som i vanliga förhållan- 

 den utgöra vår omgifning, och hvaruti de ännu sällsyntare först 

 tid efter annan kunna upptäckas. Man måste derjemte vid in- 

 sekternas uppskattning särskilt fästa afseende vid larverne och 

 särskilt vid imagines, hvilka ofta, såsom bekant, förefinnas i 

 alldeles olika antal, såsom t. ex. Agrotis (Heliophobits) graminis. 

 Många gånger är det derjemte lättare att iakttaga djurarternas 

 mängd i det ena tillståndet än i det andra. 



