EDLUND, 051 LJUSBÅGENS ELEKTROMOTORISKA KRAFT. 639 



med strönistyrkan, så snart man koninie nedanför denna gräns. 

 Detta syntes mig till och med icke vara osannolikt, synnerlig&st 

 som förhållandet är sådant med andra likartade fenomener t. ex. 

 med den galvaniska polarisationskraften, hvilken, såsom bekant 

 är, tillväxer med strömstyrkan ända till dess, att denna uppnår 

 en viss gräns, hvarefter polarisationen blir konstant. Jag beslöt 

 derföre att häröfver anställa några nya iakttagelser. 



2. Då den method, som i mitt förra arbete användes för 

 att bestämma D, af anförda skäl icke är användbar, när ström- 

 styrkan blir svag, så måste vid dessa försök ett annat förfarande 

 begagnas. Om D verkligen är konstant och af strömstyrkan 

 oberoende, så är det tydligen omöjligt att erhålla en ljusbåge, 

 om man förminskar elektromotoriska kraften (^E) i stapeln så 

 mycket, att E blir lika stor med D. Summan af de elektro- 

 motoriska krafterna i hela kedjan är då lika med noll, och 

 strömmen måste derföre upphöra. Men. redan innan E vid den 

 successiva förminskningen uppnår denna gräns, måste omöjlig- 

 heten att bilda en ljusbåge inträda; emedan till dennes bildande 

 en viss strömstyrka är erforderlig, hvars storlek till en del beror 

 af yttre förhållanden såsom polytornas form, bågens längd m. m. 

 Om det nu skulle visa sig, att en ljusbåge kan frambringas, då 

 E är lika stor med eller mindre än det värde på D, som er- 

 hållits vid försök med starkare strömstyrkor, så måste detta 

 betraktas såsom ett säkert bevis derpå, att D för svagare ström- 

 styrkor är af dessas storlek beroende. 



Den galvaniska ljusbågen karakteriseras deraf, att materiela 

 partiklar öfverföras af strömmen från den ena polytan till den 

 andra, och att den galvaniska ledningen af dessa partiklar åtmin- 

 stone till en del betingas. Ofta är det svårt att af Ijusfeno- 

 menets utseende med full säkerhet kunna afgöra, huruvida en 

 verklig ljusbåge existerar eller icke. Vid verklig, om än ofull- 

 komlig, kontakt emellan polytorna kan glödgningen och den för- 

 bränning, som väl oftast åtföljer densamma, om försöket göres 

 i atmosferiska luften, blifva så lifliga, att fenomenet får samma 

 utseende, som om en verklig ljusbåge egde rum. Det är derföre- 



