686 ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINaAR, 186 7. 



Jernoxid 2,419 



Kalk :.... 0,910 



Talk 2,009 Syre. 



Vatten 13,014 11,57 



Gips (CaS,2H) 0,550 



Sand.' 20,012 



100,192. 



Härutaf erhålles syreförhållandet i Äl : Si : H = 2 : 3 : 2, som 

 ger formeln Äl*Si^ + 12H, efter livilken formel den af FORCH- 

 HAMMER analyserade kaolinen från Passau ^) äfven är samman- 

 satt. Leran från Osmundsberget har således en afgjordt kaolin- 

 artad sammansättning. Från Valklera, som denna lera af TiLAS 

 benämndes, skiljer den sig genom en mycket lägre vattenhalt 

 och på samma sätt från Bolus och andra likartade leror. Det 

 ges med ett ord ingen kemiskt bestämd lera, med hvilken den 

 nämnda lerarten så nära öfverensstämmer, som med kaolinen, 

 och om man icke nödvändigt vill inskränka begreppet kaolin till 

 sådana leror som uppkommit ge^nom direkt ombildning af de kri- 

 stalliniska bergarternas fälspat in situ, så finnes intet skäl att 

 icke äfven tilldela ifrågavarande lera detta namn. Ty att för 

 densamma införa en ny benämning i den mineralogiska nomen- 

 klaturen, hvilket annars blefve nödvändigt, synes alldeles öfver- 

 flödigt. Namnet kaolin anger på en gång lerjordssilikatets sam- 

 mansättning och lerans bildningssätt genom kemisk dekomposition. 

 Det skiljer den således från de sedimentära lerorna, såsom den 

 engelska valkleran. Rammelsberg har för öfrigt i sin Mineral- 

 chemi rentaf uteslutit denna sistnämnda, något sväfvande be- 

 nämning. 



Det återstår att med geologiska fakta visa, att kaolinen 

 från Osmundsberget verkligen har en kemisk ombildningsprocess 

 att tacka för sin uppkomst. För detta ändamål skola vi kasta 

 en blick på Osmundsbergets geologiska natur öfverhufvud. Os- 

 mundsberget är en | mil från Boda kyrka i nordost om Siljan 



^) Rammelsbekg, anf. st. sid. 575. 



