SMITT, KRITISK FÖRTECKN. ÖFVER SKAND. HAFS-BRVOZOER. 91 



ett förhållande, som tydligen påminner om den primära djur- 

 husmynningen till Escliarella porifera och Escharella Legentilii, 

 der denna saknar proximal mynnings-tand. 



Mynnings-aviculariet på Escharella auriculata har också 

 samma ställning som på den sistnämnda arten, och på yngre 

 exemplar ser man tydligt, att avicularie-uppsvällningen äfven 

 här har en ringförmig utbredning utmed djurhusmynningens 

 proximal-del; men avicularie-mynningen är betydligt mindre, 

 med en bredd af ungefär 0,04 mm., och har en mandibel af 

 rundad form. Aviculariet reses proximalt, med sin mynning 

 sluttande mot djurhusmynningen, och ofta sker detta i den grad, 

 att avicularie-uppsvällningen har formen af en väl utvecklad 

 müc7'o. 



Någon sekundär mynnings-rand utvecklas ej här på djur- 

 husen, eller reser den sig blott som en tunn, låg kant, som 

 följer den primära djurhusmynningens rand. Detta är orsaken, 

 att ovicellerna stå mera fritt (fig. 58), med sin mynnings-rand 

 ej inpassad uti djurhusmynningens, då oftast deras mynning är 

 vidare än denna. För öfrigt hafva ovicellerna samma jemnt 

 runda eller mot mynningen tilltryckta form och punkteras af 

 porer spridda i quincunx. 



Escharella auriculata, för hvilken vi för öfrigt hänvisa till 

 BuSKS figurer, synes icke tillhöra de vanligare bland Skandi- 

 naviens Bryozoer, ehuru den är utbredd både till Spetsbergen 

 och Grönland. Vi känna den icke från Bohuslän eller det syd- 

 liga Norge; men vid Finmarken är den tagen både af Prof. 

 LovÉN, som fann den på en Pecten islandicus, och vid Spets- 

 bergs-expeditionen 1861, då den anträffades vid Tromsöe pä en 

 Sertularia från 18 famnars djup. Vid Spetsbergen är den tagen 

 pä NuUipora och småsten från 3 — 30 famnars djup. Prof. 

 Torell hemförde den från Egedesminde (Grönland). 



I flera hänseenden kan den betraktas såsom en prototyp 

 till den öfver hela Nordens haf mera allmänt utbredda art, 

 hvars byggnad öfverensstämmer med de karakterer och den 

 figur, som BuSK i sin Catalogue lemnat för 



