ascai 



Den 10. marts 1915 avgik fhv. overlærer Karl Di tie v Rygh 

 ved døden efter nogen tids sykelighet i en alder av 75 aar. 

 Med Karl Rygh har Trondhjems Videnskapsselskap mistet et 

 høit fortjent medlem og en trofast ven. Hans bortgang vil føles 

 som et tap der vanskelig lar sig erstatte, og selv faldt det ham 

 tungt at skilles fra en virksomhet som i næsten et halvt aar- 

 hundrede hadde været hans kjæreste syssel. I 49 aar var Rygh 

 knyttet til Selskapet, fra 1866 som dets medlem, fra 1870 som 

 bestyrer av dets oldsaksamling, hvis egentlige skaper han blev. 

 Fra 1883 til 1897 var han Selskapets præses, og i 1905 blev 

 han utnævnt til dets æresmedlem. Hans betydning for Selskapet 

 blev av dobbelt natur, organisatorisk og videnskabelig. Det ene 

 var en forutsætning for det andet. Ti kun gjennem en indgri 

 pende forandring av Selskapets organisation kunde der bli rum 

 for selvstændig videnskabelig forskning. Ingen har siden Gun 

 neruss dage ridset sit navn saa dypt ind i dets historie som 

 Karl Rygh. 



Karl Rygh var av indtrøndersk bondeæt. Hans bedstefar 

 Ole Gautsen Rygh var født paa gaarden Rygg i Skage Sogn i 

 Overhallen og levet som gaardbruker paa Lilleøen i samme sogn. 

 Her fødtes i aaret 1800 Karl Rygh's far, den som stortingsmand 

 fra Nordre Trondhjems amt bekjendte lensmand, exara. juris 

 Peder Strand Rygh. Lensmand Rygh egtet i 1832 Ingeborg 

 Marie Rentsen, og den 7. juni 1839 blev Karl Rygh født paa 

 Haug i Værdalen, farens eiendomsgaard siden 1836. Gaarden 

 Haug ligger ikke langt fra Stiklestad og nævnes allerede i Olav 

 den helliges saga som kongsgaard. Mest bekjendt er Haug fra 

 Magnus den godes saga. Her var det at kong Magnus opfordret 

 Kalv Arnesøn at følge med til Stiklestad for at vise stedet, hvor 

 Olav den hellige faldt. Som bekjendt blev denne færd skjæb- 

 nesvanger for Kalv. Efter et hvast ordskifte blev kongens hold 

 ning truende, og Kalv og hans mænd fandt det raadeligst at 

 stige til hest og flygte til Egge, hvor Kalvs skib laa rede. Om 

 natten styrte han ut efter fjorden, seilte saa vester over havet 

 og herjet i Skotland, Irland og Suderøerne. Paa Haugs grund 

 laa i middelalderen en gammel kirke, ecclesia St. Andreae de 

 Haug. Den var av sten, men blev meget tidlig ødelagt ved 



