KAKL DITLEV RYGH 



ceteris, tok aaret efter examen philos, med samme karakter 

 og i 1863 filologisk embedseksamen med laudabilis. Allerede 

 som student hadde Rygh i 1861 vikarieret ved Drammens lærde 

 skole for daværende adjunkt L. Daae, og fra 1862 var han ansat 

 som lærer ved Gjertsens 3-aarige latinskole. 2. decbr. 1865 blev 

 Rygh utnævnt til adjunkt ved Trondhjems Katedralskole og i 

 1887 til overlærer ved samme skole. Herfra tok han avsked i 

 1899 for helt at kunne ofre sig for videnskabelig arbeide. I en 

 lang aarrække var saaledes Rygh knyttet til vor høiere skole. 

 Hans undervisning utmerket sig ved grundighet og sjelden klarhet, 

 og der stod respekt av den ranke, tætbyggede mand med del 

 bestemte, alvorsfulde ansigt; eleverne hadde følelsen av at de 

 stod ovenfor en kundskapsrik og sterk personlighet. En av 

 Ryghs elever har i erindringer fra sit skoleliv tegnet et sym- 

 patisk og træffende billede av sin gamle lærer. Det bør ikke 

 savnes i disse mindeblade, hvorfor det med forfatterens velvillige 

 tilladelse gjengi ves her: 1 



«Overlærer Rygh underviste bare i gymnasiet. Saa længe 

 man var i middelskolen, saa man ham bare gaa ut og ind av 

 skolegaarden som en taus og uutgrundelig sfinx. Som en saadan 

 lærte man ham igrunden at kjende ogsaa i gymnasiet. I Adresse 

 avisens nekrolog stod der at hans undervisning ikke kunde 

 frakjendes en viss tørhet. Og det er ganske rigtig. I aarrækker 

 var det saadan. Saa meget desto mere forbauset blev jeg engang 

 over av en, som tilhører et 10 aar ældre kuld end jeg, 2 at høre 

 at i hans tid var Rygh helt anderledes som pædagog. Da fik 

 han eleverne til at holde foredrag og diskussioner, og gik helt 

 op i sin lærervirksomhet. Hans aand var vistnok av saa stor- 

 skaarne dimensioner, al skolegjerningen i aarenes løp ikke kunde 

 tilfredsstille ham. Det ligger nær at tro, at dette paa sin vis 

 — ialfald en tid — har været et tragisk moment i hans liv. 

 I 80 — 90-aarene var det politiken som hadde hans hovedinteresse. 

 Valgkampen i det Trondhjemske dengang var baade intens og 

 bevæget, og Rygh var altid den forgrundshgur hvorom alle samlet 

 sig, til kamp eller til støtte. Det hændte i valgaarene stadig at 

 der bankedes paa døren midt i skoletimen. Rygh gik da altid 

 selv bort og aapnet og fik et brev. Han gjemte det i sin luk- 

 kede haand og fortsatte undervisningen som om intet var hændt. 

 Men i regelen varte det ikke længe, før han aapnet brevet og 

 læste det. Man fik da altid indtryk av at det var en politisk 

 rapport som sluktes med glubsk interesse. — — 



1 F[ritz] D[uus]: Skoleliv i Trondhjem i 80 —90 -aarene. III. T.hjems 

 Adresseavis 27 /6 1915. 



2 Forfatteren blev student i 1892. 



