KARL DITLEV RYGH 9 



Det var paa et endnu litet bearbeidet felt Rygh her i sit 

 første skrift bevæget sig, og det er naturlig at enkelte av 

 de uttalte meninger senere ikke har kunnet fastholdes. Naar 

 han derfor i 1905 atter tok det samme emne op til fornyet 

 behandling, saa skyldes dette væsentlig ønsket om al kunne 

 utnytte de fremskridt studiet av de norske stedsnavne siden 

 den tid hadde gjort, navnlig eflerat han hadde fuldført ut- 

 givelsen av 16de bind av » Norske Gaardnavne», som netop 

 omfatter Nordlands amt, og derved vundet et langt sikrere grund- 

 lag end før. Den ydre foranledning til disse fornyede undersø- 

 kelser var imidlertid de av dr. A. M. Hansen i Landnåm i 

 Norge » fremsatte hypoteser om bosætningsforholdene i vore nord 

 lige landsdele, som utfordret til kritisk imøtegaaelse. Saaledes 

 fremkom Ryghs lille, men indholdsrike skrift »Om gaard- 

 navne i Nordland». Det ansees av fagmænd som et fremra- 

 gende arbeide og er typisk for hele Ryghs videnskabelige fortal 

 terskap. I en klar og koncis form og et klassisk, meislet sprog 

 flyter fremstillingen jevnt og naturlig, og med logisk stringens 

 bygger han sine slutninger paa kjendsgjerningernes sikre un- 

 derlag. Skjønt polemisk i sit tilsnit optar ogsaa dette skrift til 

 behandling spørsmaal, som peker ut over Nordlands grænser 

 og er av fundamental betydning for studiet av det hele lands 

 bebyggelses historie, nemlig forholdet mellem de ældsle navne 

 lag: de topografiske grundnavne og de med vin, heim r, 



— land og — staSir sammensatte gaardnavne. Som en islæt gjen 

 nem det sproglige materiale gaar oldfundenes betydning for en 

 kritisk vurdering av disse navnelags alder og topografiske ut- 

 bredelse. Det ligger utenfor rammen for disse mindeblade al 

 gjøre nærmere rede for skriftets indhold, likesom nedskriveren 

 ikke anser sig kompetent til en selvstændig bedømmelse av de 

 videnskabelige resultater. De hovedslutninger, som forfatteren 

 kommer til efter en omhyggelig gjennemgaaelse av materialet, 

 at der i stedsnavnene ikke kan findes nogen støtte for den me- 

 ning, at Nordland har faat nordisk befolkning i en væsentlig 

 senere tid end den sydlige del av landet, og at man i de med 

 Finn - - sammensatte stedsnavne nordenfor Trondhjemsfjorden 

 ikke kan søke et bevaret minde om et forsvundet forhistorisk 

 Finnefolk, vil dog den fremtidige forskning neppe kunne rokke. 



Dette Ryghs arbeide foranlediget et tilsvar av dr. Hansen i 

 Aarsberetningen fra Foreningen til Fortidsmindesmerkers Re- 

 varing for 1906, som Rygh imøtegik i et hvast motskrifl Nogle 

 bemerkninger om gaardnavne,» der utkom i Videnskapssel 

 skapets skrifter for samme aar. Han utdyper her paa et bredere 

 grundlag enkelte sider av de spørsmaal, som han i sit forrige 

 skrift optok til behandling. Særlig værdifuld er hans granskning 



