10 TH. PETERSEN 



av en enkelt navnegruppe, de med -- land sammensatte gaard 

 navne. I motsætning til dr. Hansen hævder han at denne nav 

 nedannelse maa ha tat sin begyndelse allerede i hedensk tid, 

 men gjør det samtidig sandsynlig at den har strakt sig over et 

 længere tidsrum end tilfældet er med de andre klasser av sam- 

 mensatte navne. I et slutningskapitel berører han dr. Hansens 

 theorier om den første germanske indvandring, et thema som 

 han kun med ulyst indlater sig paa, da det konkrete underlag 

 endnu svigter. Men han polemiserer skarpt og ikke uten ironi 

 mot den opfatning at disse indvandrere skulde være et eksklu- 

 sivt jordbrukerfolk, som i valg av bopladse viljeløst lot sig lede 

 av de samme hensyn, som i vore dage betinger en rationel drift. 

 Jeg tror ikke, at folkenes vandringer i fortiden kan bestemmes 

 efter de samme methoder som planteverdenens utbredelse over 

 landene. > 



Ved sine mange videnskabelige reiser i det nordenfjeldske 

 Norge, som han i en lang aarrække foretok hver sommer, hadde 

 han erhvervet sig et førstehaands topografisk kjendskap til denne 

 landsdel som ingen anden. Da utgivelsen av «Norske Gaard- 

 navne efter Oluf Ryghs død maalte lægges i andre hænder, val- 

 det derfor en selvfølge at det blev overdraget Karl Rygh at 

 utarbeide de bind som omfatter de nordenfjeldske amter. Saa- 

 ledes faldt det i hans lod at utgi bd. XIII — XVII (Romsdals, 

 Søndre og Nordre Trondhjems, Nordlands og Tromsø amt) av 

 dette verk, som er grundlæggende for hele den nyere sjtedsnavne- 

 forskning i Norden. Som enhver vet, der har benyttet disse 

 bind, har Rygh her i sine forklarende bemerkninger til de enkelte 

 navne av sin omfattende viden nedlagt en rik skat av skarp- 

 sindige tolkninger. Om et selvstændig og betydelig arbeide 

 vidner ogsaa den av Rygh i 1904 besørgede utgivelse av O. 

 Ryghs efterlatte verk «Norske El ve navne», hvor han i nogen 

 indledende bemerkninger gir et kort utsyn over denne saa vigtige 

 navnegruppe. Sammen med Sophus Bugge utgav han i 1901 

 ogsaa et andet av O. Ryghs efterlatte arbeider, nemlig «Gamle 

 Personnavne i norske Stedsnavne». 



Det er saaledes en stor indsats K. Rygh har gjort i den norske 

 sledsnavneforskning, og i denne forsknings historie vil hans navn 

 altid mindes ved siden av Oluf Ryghs. I taknemmelig erkjen- 

 delse herav tilegnet bibliotekar A. Kjær bd. 7 av «Norske Gaard 

 navne» Karl Rygh. Det utkom 1914, da Rygh fyldte 75 aar. 



Ogsaa paa et andet omraade av navneforskningen har Rygh 

 ydet værdifulde bidrag. Et av hans første arbeider var saaledes en 

 fortegnelse over Norske og islandske tilnavne fra oldtiden 

 og middelalderen» med forklarende oplysninger om deres betyd- 

 ning. Det blev utgit som program fra Trondhjems Katedralskole 



