KARL DITLEV RYGH 19 



de fremdeles være det centrale. Forslaget utvidet endog denne 

 gren av virksomheten, idet man ogsaa skulde kunne yde bidrag 

 til betordring av skjønlitteratur og kunst. Det var igrunden kun 

 en kodificering av ældre praksis, idet man tidligere ogsaa hadde 

 ydet understøttelse til digleres studiereiser og utgivelse av dig 

 terverker. Paa den anden side motsatte komiteen sig bestemt 

 at hovedvegten skulde lægges paa samlingefn.es utvikling og 

 en videnskabelig undersøkelse av det nordenfjeldskes natur og 

 forhistorie. Som et væsentlig argument mot en saadan forandring 

 anførtes at institutionen derved vilde miste karakteren av et 

 videnskapsselskap og komme i strid med de forutsætninger som 

 laa til grund for de legatariske bestemmelser. 



Dette forslag virket som en utfordring til den opposition som 

 med Rygh i spidsen hadde arbeidet for en begrænsning av Sel- 

 skapets virksomhet. I april 1873 fremlagde derfor de to sam- 

 lingsbestyrere Rygh og Storm et av Rygh forfattet motforslag. 1 

 Det indeholder en skarp kritik over Selskapets virksomhet og 

 imøtegaar de juridiske indvendinger mot en omlægning av denne 

 til en paa samlingerne bygget selvstændig forskning i natur- 

 videnskabelig og historisk retning. I den strid, som nu reiste 

 sig og som navnlig fandt sin utløsning paa generalforsamlingerne, 

 stod motsætningerne skarpt mot hinanden, og Ryghs bitende og 

 vegtige indlæg, hvorav ét utgaves offentlig i form av en oversigt 

 over Selskapets historie indtil omkring 1835 2 , vidner om den 

 næsten lidenskabelige kraft, Rygh satte ind paa den reform, der 

 som bekjendt endelig gjennemførles den 10. juni 1874. Den 

 29. juli næst efter blev de nye statuter stadfæstet av kongen. 

 Efter disse skal Selskapets midler «fortririsvis anvendes til Fremme 

 af de naturhistoriske, archæologiske og historiske Videnskaber», 

 og «Ved Samlingernes F^orøgelse og Bevilgning til Understøttelse 

 i videnskabelige Øiemed skal det fortrinsvis haves for Øie at 

 bidrage til den videnskabelige Belysning af de nordlige Egne og 

 fornemmelig af det Nordenfjeldske Norge». 



I samme retning gik ogsaa endel senere forandringer av 

 statuterne. I 1903 blev tilslut de forældede former for med 

 lemmers optagelse avskaffet. De indenbys medlemmer blev 

 nemlig indvalgt ikke efter videnskabelige, men sociale navnlig 

 akademiske hensyn, og dette kunde ikke sjelden gi anledning 

 til misforstaaelse og misnøie og har utvilsomt i tidens løp like- 

 overfor det store publikum bidraget til at stille institutionen i 

 et kjølig og eksklusivt forhold, som neppe har været uten følger 



1 /Endringsforslag til det i det kgl. norske Videnskabers Selskab frem- 

 lagte Forslag til nye Statuter for Selskabet. 



2 K. Rygh: Bidrag til det throndhjemske videnskabsselskabs histo- 

 rie i ældre tid. T.hjem 1874. 



