Nr. 1 



ØRLANDET I FORHISTORISK TID 



i: 



saadanne kjender man hidtil kun en eneste forekomst i hele 

 Fosen, og den lindes paa Tørem i Nes. Det er dog bare de simp- 

 leste af de paa helleristninger almindelige figurer, som sees her: 

 endel udhuggede fodsaaler og runde gruber paa nogle store slene. 

 Naar vi har saa sparsomme levninger fra denne periode, saa 

 maa det nu merkes, at der ganske vist fremdeles brugtes red- 

 skaber af sten til forskjelligt brug, da broncen, som indførtes 

 langveisfra, maa have været meget kostbar. Det ringe a utal gjen- 

 stande af bronce, som idethele tindes her i landet, behøver derfor 

 ikke netop at være et bevis paa, at befolkningen har været mindre 

 talrig end i stenalderen. 



Fig. 10. Gravplads paa Valseidet i Nes. Th. p. fot. 



Jernet antages at være blevet kjendt og kommet i brug til 

 vaaben og redskaber her i landet omkring 500 f. Chr. f. Tids- 

 rummet fra da af og indtil den historiske tids begyndelse, altsaa 

 en periode af omtr. 1500 aar kakler man jernalderen. Denne 

 inddeler man igjen i flere tidsafsnit. Her kan vi indskrænke os 

 til at skille mellem den ældre jernalder, som strækker sig til det 

 gnde aarh. e. Chr., og den yngre jernalder eller vikingeliden, som 

 omfatter de sidste 2 — 800 aar af hedenskabets tid. Fra de før- 

 kristelige aarhundreder kjender man dog hidtil ingen fund fra 

 det nordenfjeldske Norge. Den overveiende del af de fund, vi 

 har fra jernalderen, er gjort i gravhauger. At vi har saa meget 

 levnet fra denne fjerne tid, skylder vi saaledes den gjennem hele 

 hedendommen herskende skik at give de døde med i graven et 

 udstyr af vaaben, smykker og redskaber. 



