Nr. 6] 



KONGESPEILETS BLYSTEYPTIR HERSPORAR 



Ogsaa O. Nordgaard i »Træk av fiskeriets utvikling i Norge« 

 s. 107 f. er tilbøielig til at opfatte dem som fangstredskaper og 

 tror at de kan ha været fæstet til en stang med den ene jemten 

 og benyttet til at huke flyndre med paa grundt vand. Hverken 

 sammenligningen med R. 427 eller hr. Nordgaards antagelse fore 

 kommer mig dog at være sandsynlig. Likheten mellem R. 427 

 og disse redskaper er kun tilsjmeladende og svinder ved nærmere 

 sammenligning. Medens R. 427 øverst har en løkke av jern, hvori 

 snøret fæstes, kan spor av en saadan ikke paavises paa vore 

 slykker. Hvad der er levnet, peker avgjort i retning av at her 

 har været anbragt en jemten. Paa Ryghs typeeksemplar er bly- 



Fis. 3. Vi. 



stykket avlangt, den naturligste form for et fiskesøkk, medens 

 paa disse stykker blymassen har kugleform, hvad der vilde være 

 mindre praktisk, hvis de var æslet til søkk. Paa R. 427 er der 

 nederst anbragt to jerntener sprikende noget ut fra hverandre, 

 og i enden av disse er der spor av nagler, hvori fortømmene har 

 været fæstet. Men de spidser, som er indstøpt i vore stykker, 

 kan ikke være fæster for fortommen, for det første paa grund 

 av deres antal, idet 3 — 4 fortømmer anbragt saa nær hverandre 

 uvægerlig i våndet vilde tvinde sig sammen, og dernæst fordi de 

 er forsynet med mothaker, hvad der i dette tilfælde vilde være 

 meningsløst. Disse stykker kan saaledes ikke være redskaper 

 som R. 427 eller beslægtet hermed. Hr. Nordgaards antagelse er 

 mere nærliggende. Efter denne skulde den øvre ten være fæstet 

 i en stok, og det hele redskap benyttet til at stange flyndre med. 



