170 H. KALDHOL [1915 



Mølleria costulata Møll. 3 ekspl. 



Margarita cinerea Couth. Nogle smaa ekspl. 



Natica clausa Brod & Sow. (affinis Gmel.). 1 ungt ekspl. 



Littorina palliata Say. 1 juv. ekspl. 



Bela cancellata Migh. 1 ekspl. 



Bela bicarinata Couth. var. violacea Migh. Nogle smaa ekspl. 



Trophon clathratus Lin. Endel, lg. 22 mm. & var. gunnerius 

 sjelden og mindre. 



Desuten klo av en krabbe, Balanus porcatus i mængde og 

 pigger av Echinus. 



, Ialt saaledes 17 sikkert bestemte arter skalbærende mollusker, 

 hvorav 15 (88,2 °/o) arktiske og 2 (11,8 °/o) boreale arter). 



Efter som det fremgaar av profilet, kan denne banke ikke 

 i sin helhet ialfald henføres til stigningen. Dens væsentligste 

 del — ja sandsynligvis alt er avsat under sænkningens senere 

 del. Der synes at være god grund til at tro, at isen har naadd 

 herut efter bankens avsætning, og at det er den lille klippe- 

 kjedel, den ligger i, som har bevaret den fra ødelæggelse. Hvis 

 ikke den faste is har naadd hit, saa har her været drivis, som 

 har ført ganske store blokke paa sin rygg. 



Nogen detaljeret undersøkelse har jeg vistnok ikke gjort; men 

 det gir indtryk av, at straks nordenfor (Vs — 1 km. længer nord) 

 har været grænsen for isens utbredelse. Idet den nordlige del av 

 Suløen er meget rikere paa løsmaterialie end den sydlige. Dette 

 kan neppe opfattes som en tilfældighet, men maa ha en dypere 

 fælles aarsak. 



De skjælførende lerlag paa Vaagenes, Fylingen etc. synes efter 

 dette, for endel ialfald at maatte tilhøre sænkningens senere del; 

 - for de dypere lags vedkommende. Det er vel ikke usandsynlig, 

 at den store rigdom av skjælbanker, som vi tinder her, for en 

 stor del stammer just fra tiden omkring det ovenfor antydede 

 fremstøt av isen. De betydelige lerlag her synes nemlig at maatte 

 forutsætte andre transport — og denudasjonsforhold — end bare 

 en sænkning av landet paa 40 — 50 meter. Bankernes yngste del 

 kan derimot stamme fra landets stigning. 



Med hensyn til de ved Rotevand fundne arter kan alle leve 

 i Hvitehavet. Men der er ikke fundet nogen art, som betinger 

 en saa lav temperatur, som like ved en iskant. Faunaen maa 

 derfor stamme fra et lidsrum, da isranden laa noget længere 

 tilbake, end der Rotevandet ligger. 



Skjælbanker ved Langevaagen, Suløen. 



I »Et bidrag til vestlandets kvartærfauna« er omtalt en hel 

 del skjælforekomster herfra, da høideangivelserne her kun refe- 

 rerer sig til øiemaalet, korrigeret jeg i 1911 høideangivelserne 



