KRITISK FÖKTECKNIXO ÖFVEK SKANDIN. HAFS-Blf YOZOEU. 125 



Fig. 5. 

 Monströs bild- 



En annan, mera tydligt monströs bildning förekommer såsom 

 en sidoutveckling af den bas, medelst liviJken en gren är fastad 

 vid stammen. Det exempel härpä, hvilket är framstäldt i figur 5, 

 visar en nedåtriktad samknopp afdelad i fyj'a rum 

 för blifvande djurhus. Vid sin bas är den genom 

 en led afgränsad från sin basal-led pä sanima sätt 

 som den uppåtskjutande grenen, m-^d hvilken den 

 eger denna basal-led gemensam Typen för formen 

 (C. eburnea) är dock bibehållen i denna nionstrositet, 

 hvilken är att betrakta såsom en genom enkel knopp- 

 ning fortsatt utveckling af basal-leden. 



De leder, genom hvilka en Crinia-stam är af- 

 delad, äro således till sin ställning af tvenne slag, 



ning från basen hvilka till skillnad från hvarandra här benämnas 

 till en gren af 



Crisia eburnen. axel-Uder ocli sido-lecler. De förra begränsa inter- 

 nodierna och förena dem med hvarandra; genom de sednare äro 

 grenarne rörliga mot sitt fäste. 



Dessa äro de för alla Crisia former gemensamma olikheterna 

 uti samknoppens klyfning. Sättet att på grund häraf förklara 

 olikheterna uti djurhuseus ställning till hvarandra, hvilken åter i 

 sin tur förorsakar olikheterna uti stammens form, blifver följakt- 

 ligen helt olika med den förklaring härpå, hvilken ar lemiiad af 

 Milne-Edwards. i stället att efterse, på hvilken punkt af det 

 äldre djurhuset den nya knoppen skjuter ut, måste vi undersiika 

 den grad af utveckling, till hvilken suinkrwppp.n hunnit eller med 

 andra oid, huru stor del af ett djurhus hunnit bildas uti saui- 

 khoppen, när det nya djurhuset afsnör sig från den öfriga delen 

 af samknoppen. Det är för öfrigt klart, att ju flera de anlag till 

 djurhus äro, h\ilka sauitihigt befinna sig outvecklade uti sain- 

 knoppen, desto bredare blifver denna i sin topp, da djurhuden till 

 sin bredd skola blifva lika, och desto bredare blifver följaktligen 

 också denna Crisias stam. Men häraf betingas äfven den vinkel, 

 i hvilken djurhusen stå mot hvarandra, då denna blifver större, 

 ju flera djurhusanlag inskjutas mellan de båda yttersta, och alla 

 de hittills uppställda artkaraktererna, bcroendi' på djurhusens 



