VATTENÅNGANS MEKANISKA EFFEKT. 205 



angifver expansionsgraden. Femte och sjette kolumnerne inne- 

 hålla uppgifter å det för hvarje expansionsgrad per kilogram 

 ånga förrättade arbetet i fransyska värmeenheter och kilogram- 

 meter. Sjunde och åttonde kolumnerne bestämma den mängd 

 ånga, som återstår vid expansionens slut, och huru mycket deraf, 

 som blifvit kondenserad. Slutligen innehålla de nionde och tionde 

 kolumnerne de mot de absoluta temperaturerne T och T sva- 

 rande värdena å temperaturfunktionerna i eqv. (7) och (8). 



Vid denna tabells uträkning är antaget c= 1,0224 och A~ 

 j^j, hvarjemte de af Zeuner i hans ofvan anförda arbete efter 

 Regnaults försök beräknade värden å r och q äro begagnade. 



För att visa denna tabells användande skola vi anföra ett 

 exempel. 



Antag, att vattenånga af 2 atm. ursprunglig spänstighet expan- 

 derar till \ atm. under förrättande af mekaniskt arbete och utan att 

 värme tillkommer eller bortgår. Fuktighetshalten hos densamma 

 är till en början jL, d. v. s. hvarje kilogram af massan innehåller 

 0,9 kilogram ånga och 0,1 kilogram vatten i flytande form. Enligt 

 tabellen öfvergå vid sådan expansion 47,51 värmeenheter till 



arbete per kilogram, då ångan är torr. Multipliceras motsva- 



Tr 

 rande värde å ^^ — q—^ med fuktighetsgraden y^, erhålles 4,28, 



som bör dragas från 47,51, då resten 43,23 blifver det antal 



värraeenheter, som förvandlas till arbete, motsvarande 18329,5 



kilogrammeter. Angmängden vid expansionens slut erhålles ge- 

 Tr 



nom att multiplicera ~ med jL och draga produkten 0,08561 



från 0,92479, då resten 0,83918 angifver den sökta mängden 

 ånga. Den del deraf, som under expansionen kondenserats, är 

 följaktligen 0,06082 kilogram. Expansionsgraden är 3,444. 



Om man närmare betraktar tabellen, finner man, att det 

 antal värmeenheter, som förvandlas till arbete, är något större 

 för samma expansionsgrad, ju större ursprungliga trycket hos 

 ångan är. Ännu tydligare finner man detta, om man konstruerar 

 kurvor, med abscissor och ordiiiater proportiouela ined expan- 



