NÅGRA IAKTTAGELSER ÖFTER ZOANTHARIA RUGOSA. 287 



De lineer af punktlika fördjupningar, hvilka gå emellan septal- 

 linierna, hafva liksom hos de nyssnämnde uppkommit genom 

 förvittring af de små tänderna på septa. Man kan lätt öfver- 

 tyga sig om, att ett verkligt septum förefinnes och icke en ränna 

 eller grop, samt att de små septa äro oregelbundet tandade utan 

 punktlika fördjupningar emellan sig, om man skiljer locket från 

 ett skal, som inbäddats i sitt lager med detta qvarsittande och 

 således icke varit utsatt för förvittring. Den inre strukturen 

 skiljes deruti från de båda andra artemas, att den icke visar 

 spår till blåsor. Skalets hufvudmassa består af mycket tätt 

 liggande och tunna, nedåt i en ganska skarp spets slutande 

 lager. Locket visar utom sin mycket regelbundnare form och 

 sin stora triangelformiga area den olikheten, att det på båda 

 sidor om midtellisten har en rad små tandlika upphöjningar 

 "apophysse"), hvilka helt och hållet saknas hos C. gotlandica, 

 men hos Goniophyllum representeras af de beskrifna små ore- 

 gelbundna upphöjningarne vid låsfältet. Till följe af de nu an- 

 förda olikheterna, hvilka C. sandalina visar såväl med C. got- 

 landica som med C. tennesseensis, torde man icke vidare böra 

 sammanföra dessa tre arter inom samma slägte. Under det att 

 den förstnämnda ensam bildar slägtet Calceola, föreslås upp- 

 ställandet af C. gotlandica i ett nytt slägte nedanföre ^) karak- 

 teriseradt under namnet Rhizophyllum. Calc. tennesseensis bör 

 kanhända bilda ett från detta skildt, men dock mycket när- 



') RhizophjUum n. gen. Testa semifonica, appendicibus radiciformibus instructa, 

 structura interna celhilusa. Calyx vesicnlosus, in fundo fossa septali, septis 

 perexigiiis. Operculnm nncleo centrnli, ai'ea prsetenui, in superücie intei'iori 

 dente medio valido, foveä ovali superaddita, dentibus laleralibns nullis. 



Specics unica, Rh. gotlnndicvvi Fekd. Roemer, in divisione suprenia for- 

 mationis Silurica; in Gotlandia ad Laubackar, Hemse, Petesvik (Habblingbo) 

 leperta. 



Dä ännu i de nyaste arbeten (Pavklj-l, Lärobok i Mineralogi o. Geol. 

 sid. 88) den förmodan yttras, att den sydliga udden af Gotland skulle vara 

 af yngre tid än den silnriska, torde få erinras om, att alla der funna för- 

 steningar afgjordt och otvifvelaktigt äro öfver-siluriska, att slägtet Calceola 

 eller rättare sagdt Calceola-lika former ingalunda äro uteslutande Devoniskii 

 och alt sådana förekomma äfven i undcr-siluriska lager i Westergötland (Bak- 

 RANUE Parallele e!c. sid. 60). 



