312 Ii E1)I,UND. 



^i = -'" + ""-"' (7). 



ICC 



Om den sista eqvationen multipliceras med 7, och dessutom 

 iakttages, att zlt är detsamma som — , så erhålles 



■ICC 



■-=q z/p (8). 



ICC -^ ICC '■ 



Temperaturen i observationslokalen var vid alla försöken i 

 det närmaste +16 grader; några fa gånger nedgick den till +15 

 och endast ett par gånger öfversteg den +17. Faktorn b + t 

 kan derföre betraktas såsom konstant icke allenast under en och 

 samma försöksserie, utan vid dem alla. Om nu de ofvanstående, 



för de 6 olika metallerna observerade, värdena på — insättas i 



iCC 



eqvationen (8), och konstantens qÅ {b + 1) värden beräknas, med 

 antagande af de i noten stående värdena på a och c '), samt af 

 dessa beräknade värden på nämnde konstant tages medium, så 

 erhålles detta medium — 0,80847. 



Insattes detta värde i eqvationen (8), så erhålles med till- 

 hjelp af eqvationen (6) 



0,80847 Sin {T^on—n'') e- "''«./« .„ , 



""= 7=i ^^^' 



aS m — n^ 

 Efter denna formel kan man således beräkna de relativa 

 värden på utslagen, som den mekaniska värmetheorien fordrar. 

 Verkställes denna beräkning, så erhålles följande jemnförelsetabell 

 mellan de observerade och ur theorien beräknade utslagen: 



') För Stål är enligt Lavoisier och La Place «=0,00001079. 



Silfver d:o d:o = 19086. 



Koppar d:o d:o = 17173. 



Messing d:o d:o = 18782. 



Platina Börda = 08565. 



Guld Crace Caltert o. Cliff Lowe;= 1380. (Fortschritte der 



Phys. 1860 p. 339.) 



Värmeknpaciteterna under konstant tryck äro enligt Regnatjlt 

 För Silfver c=0,05701. 



Koppar =0,09515. 



Platina =0,03243. 



Guld =0,03244. 



För stål har c antagits vara lika som hos jern neml. 0,1138. Dä värme- 

 kapaciteten hos zink (0,09555) är obetydligt större än hos koppar, kan c för 

 messing antagas vara medium af båda eller 0,09535. 



