UNDERSÖKNINGAR OM SMALTNINGSVARMET. 



331 



af X + cTicke är lika stort för de olika tackjernssorterna, utan är 

 störst för Åker (261), dernäst Härnäs (257), sedan V. Bredsjö 

 och det engelska gjuttackjernet (256) och slutligen Vestansjö (252). 

 I medeltal af alla undersökningarne är L = 46 v. e. 



Några kemiska undersökningar äro gjorda i ändamål att 

 sprida ljus i ämnet. 



Procent. 





Kol. 





Kisel. 



Fosfor. 



Bundet. 



Grafit. 



Summa. 



0,61 



3,28 



3,89 



2,50 



1,22 



3,22 



1,77 



4,99 



0,47 . 



0,12 



4,10 



0,73 



4,83 



0,21 



0,12 



4,07 



0,69 



4,76 



0,17 



0,11 



3,75 



0,68 



4,43 



0,20 



0,13 



3,94 



0,77 



4,71 



0,21 



0,15 



3,10 



0,96 



4,06 



0,08 



0,21 



1,98 



2,17 



4,15 



0,27 



0,27 



0,60 



3,97 



4,57 



0,75 



0,13 



1,04 



3,65 



4,69 



0,35 



0,02 



Svafvel. 



Engelskt gjuttackjern 



Vestansjö N:o 1 



» 2 



)) » 3 



)) » 4 



') » 5 



» » 6 



I) » 7 



» » 8 



Härnäs N:o 5 



0,08 

 O 



Vestansjö N:o 1 till och med N:o 7 äro alla sådane prof, 

 som erhållits genom hastig afsvalning i vatten ifrån nyss stelnadt 

 tillstånd. De torde derföre visa mindre grafit, än om de, som 

 vanligt, fått afsvalna i kokill. För öfrigt torde grafithalten öfver- 

 hufvudtaget vara en smula fÖr stor, beroende på methoden för 

 dess bestämmande (Jernk. Annal. 1860). Några flera mindre 

 'noggranna undersökningar på andra prof af Härnäs tackjern äro 

 ock gjorda, hvilka bekräfta sammansättningen hos N:o 5, med en 

 till följe af mera nödsatt beskaffenhet (högre ugnsteraperatur) 

 ökad kiselhalt. Tackjernssorterna Hammarby och V. Bredsjö 

 skilja sig knappt märkbart från Härnäs; möjligen är deras kol- 

 halt likväl blott 4,4 å 4,5 procent. V. Bredsjö håller 0,02 å 

 0,015 % svafvel. Åkers kanonjern har en lägre kolhalt, något 

 högre kiselhalt, 0,08 % svafvel, men obetydligt fosfor. 



