352 c. A. MICHAELSON OCH E. LIPl'MAN. 



Beräknadt. 



Funnet. 



€ =49,12 



49,12 



H = 4,09 



4,18 



Br = 46,75 



46,95. 



Denna bromförening kristalliserar uti mycket små, högst lätta, 

 sidenglänsande nålar, som äro svårlösliga uti ether och alkohol. 

 Upphettade till omkring 170° börja de att antaga svart färg, men 

 utan att ännu smälta då temperaturen uppnått 200". 



Genom inverkan af natrium på benzylidenbromid uppkomma 

 således två kolväten C^Hg och -C^^Hj^. Förloppet härvid kan 

 uttryckas på följande sätt: 



€7H6Br2 + 2Na + 2H = €.H8 + 2NaBr 

 [C^HßBrJ^ + 4Na + 2B^€^^B^^ + 4NaBr. 



Det fria vätet härrör deraf att en del af bromiden sönder- 

 faller uti bromvätesyra och produkter rikare på kol. Men brom- 

 vätesyran sönderdelas af natrium uti bromnatrium och fritt väte, 

 hvilket sednare in statu nascenti förenar sig med atomgrupperna 

 C^Hg och Ci^Hio. 



Genom inverkan af natrium på chlorbenzyl C^^H^Cl hafva 



Cannizaro och Rossr ^) erhållit ett kristalliserande kolväte, 



hvilket de benämt benzyl och som har formeln G^B^j t^° ^ 



>. JJa det 1 



det föregående beskrifna fasta kolvätet har samma procentiska 

 sammansättning, så måste här antingen isomeri eller identitet äga 

 rum. FiTTiG har nu helt nyligen undersökt några utaf benzyls 

 derivater ^). Genom inverkan af brom lyckades honom ej att få 

 någon direkt förening, utan endast substitutionsprodukter såsom 

 Ci^HjoBr, hvilken är en vätska, och G^^H^yBr^, som bildar kristal- 

 ler, hvilka smälta vid 114°. Då deremot det af benzylidenbromid 

 framställda kolvätet behandlas med brom, så förenar det sig direkte 

 med bromen och föreningen C^JA^Jir^ uppkommer, såsom förut 

 är anfördt. Dessa fakta häntyda med bestämdhet på en isomeri, 



1) Comptes rendus 1862. t. LIII p. 541. 



2) Zeitschrift für Chemie. 1865. sid. 150. 



