LJUDV VGSBILDNINGEN I ROR. 429 



Savartska försöken '), hvilka bevisa att en vattenstråles särskilda 

 utsvällningar ("renflemens") icke äro lika länga, ej heller distinkt 

 åtskilda, utan mot utströmningsöppningen förkortas och med hvar- 

 andra sammanflyta. — Tabellen afslutas af första ju^ i den period, 

 som inledes af //^^'= 13,08. — Medelvärdet af H, om det be- 

 räknas af alla obsevationerna med undantag af n:o 9 och n:o 16 

 d. v. s. af alla observationer, som höra till den första perioden 

 af munhöjder, är 13,67 m.m. Med å utmärkas hvarje obser- 

 vationsafvikelse fråu detta medium. Dessa afvikelser, af hvilka 

 blott en (i n:o 2) är temligen stor, men likväl föga öfverstiger 

 en half millimeter, äro ej större än, att de kunna anses såsom 

 observationsfel, helst som en munhöjd inom vissa, ehuru trånga, 

 gränser kan med åtföljande variation i den motsvarande tonens 

 styrka och höjd förändras, och det derföre icke är så lätt att 

 afgöra, när man vid lamellens inställning fullt noga funnit den 

 punkt, som gifver en för alla de särskilda partialtonerna motsva- 

 rande grad af styrka. 



4. En bland olägenheterna med den ofvan beskrifna appara- 

 ten är den, att röret till följd af sin sammansättning kommer 

 att mer eller mindre afvika frän den rent cylindriska formen, och 

 att följaktligen äfven dess "reducerade längd" ^) genom hvarje 

 ändring i sammansättning och längd också undergår en förändring. 



För att framhålla vigten af att vid alla noggrannare försök 

 fästa afseende vid denna omständighet och för att tillika med 

 ett exempel visa, huru pass dessa slags pipor till sin längd öfver- 

 ensstämnia med våglängden för den lägsta ton, de gifva, bifogas 

 följande tabell. I densamma betecknar t temperaturen vid för- 

 söket; de i kolumnerna a, 5, c och cl antecknade siffror beteckna 

 längden af de delar, af hvilka pipan var sammansatt, och D 

 dessa delais diametrar; a är anblåsningsställets afstånd från ena 

 rörmynningen, och detta hade alltid sin plats i rördelen b, hvilken 

 bildades af sjelfva träpipan; L är hela den sammansatta pipans 



') .Savart, Ann. de Cliim. t;t de Phys. Lill, LIV. 

 ^) Jfr Hklmuoltz, Grelles Journal LVII, s. 1. 



Öfvers. af K. Vet. Akad. För b. Årtj. 22. N:o 6. 



