LICHEX0L06ISKA ANTECKNINGAR. 453 



Edno till fjellen Rottneck, Pellurippe, Birna Pakte och Skårkas 

 kunde i anseende till de af några dagars regn uppsvällda fjell- 

 bäckarne icke fullföljas, utan måste jag, kommen ungefär raidtför 

 Rottneck, återvända till Aktse. Återfärden från Aktse, efter 

 halfannan veckas vistelse derstädes, gick öfver fjellen Schoubbat- 

 vare och Jertak till Säkok, der jag uppehöll mig en dag, hvar- 

 efter jag åtei- begaf mig till Qvickjock. 



Då således längsta uppehållet var vid Qvickjock och Aktse, 

 är det naturligt, att närmaste trakten omkring dessa ställen blef 

 i lichenologiskt afseende jemförelsevis noggrannt undersökt. Dessa 

 båda trakter äro också till sin naturbeskaffenhet och deraf bero- 

 ende lafvegetation så olika, att en antydning af dessa olikheter 

 till en början här må finna en plats. 



Hvad nu först beträffar Qvickjockstrakten, d. v. s. närmaste 

 omgifningen af Qvickjocks kyrka med fjellen Snjärrak, Walli, 

 Njammats samt vidare dalen längs efter Tarrajock till Njunnats 

 och Njämmelst, så tillhöra dess lägre delar trädregionen, hvadan 

 de flesta i det följande upptagna trädlafvar här förekomma. 

 GlimmerskifFer är här den ensamt rådande bergarten; deraf en 

 viss enformighet i afseende på stenlafvar. Endast den af ler- 

 skiflFer bestående Pakti SuoUo gör härifrån ett undantag. Den 

 hyser väl ett par egendomliga, i den öfriga trakten ej förekom- 

 mande arter. Pannaria riihiginosa och Acar^ospora molybdina, 

 men i följd af dess ringa utsträckning har den eljest på lerskifFer 

 så rika lafvegetationen ej kunnat uppnå någon betydligare utveck- 

 ling. Med undantag af de båda ofvannämnda arterna, är lafvege- 

 tationen här ungefärligen densamma som på glimmerskiffern. 

 Först vid Njungis och det något längre i vester om detta ny- 

 bygge belägna fjellet Njåmnielst uppträder Syenit, hvarigenom 

 stenlafvarnes antal ökas med några nya arter t. ex. Sporastatia 

 Morio (hufvudformen), Aspicilia cinerea y Mijrini och Buellia cora- 

 cina, men för öfrigt är äfven denna bergarts lafvegetation, på 

 några få olikheter när, i det närmaste likartad med gliramer- 

 skifferns. 



